i08 
Kierlighed to skidmie Frugter komme, omsonst har ingen Gud en 
dddelig besogt. Har Svangerskabet den Tid, som Ordene synes 
ar tilkiendegive } varet er beelt Aar, saa maatre man ifoige en 
almindelig Naturlov deraf slutte j at Menneskene ogsaa vare meget 
storre. Men det runde Tal, som her staaer, afgiver , naar an- 
dre grunde mangle, et alt for svagt Beviis. Aristoteles {Ji) be- 
mærker, at Fodselstiden hos intet Dyr er saa foranderligt som 
hos Mennesker. I det foregaaende siger han, at flere Piger 
end Drenge komme frem i den trende Maaned. I hans Tid 
synes alrsaa 9 Maaneder, ligesom nu, at have været den sæd 
vanlige Tid, skiondt Monboddo paastaaer det modsatte. Suiday 
beretter alligevel, at AristOi Spartanernes Konge, nægtede at 
være Fader til Dsmarates ^ fordi hans Gemahl havde fodt hani 
forend den tiende Maaned efter Brylluppet, hvilket jeg undres 
over, Monboddo ei har anfort. Af Censorinus (•/) seer man 
derimod, at Pythagoras regnede den 274de efter Undfangelsen 
for den naturlige Fodselsdag. Hvad nogle have foregivet om den 
^Uevte^ tolvte, ja tyvende Maaned eller derover, holde ældre og 
nyere Naturkyndige for lige selsomt, uvist eller aldeles utroe- 
ligt {m\ Heraf kan man fdlgelig ei slutte , at Menneskeslæg- 
ten tilforn enten har været af storre eller stærkere Legems Bygning. 
Ikke desmindre nodes man vel paa den anden Side til at indrom- 
me, at denne Sag hverken grundig nok hidindtil er undersdgt. 
eller af Mangel paa tilstrækkelige Efterretninger engang er muelig 
ret at udforske. 
ic) hist, animd, 1, 7. n, 4. c, 3, 
1) di du tjntaVi c. XI, 
id) s, V. Hallen ehmcma physiologid ^ de grnvid'nnte. 
