vilde Folk udmærke sig ved disse Dyder, andre ved hine Lasrer. 
Mea deres Historie, hvis den var bekiendt, saavelsom nærværende 
Stilling vilde vist nok meget bedre oplyse Grunden til denne Eor- 
skiel, Krige og Streiferier, Overfald især af Stærkere, Slaverie^ 
skrækkelige Natur-Omveltninger eller trykkende Mangel kan giore 
Mennesket gruesomt , listigt , mistroisk mod alle Fremmede. En 
mild Himmelj Bevidsthed af egne Kræfter, Friehed og et lykke- 
ligt Ubekiendrskab med Fiender og Farer avler Mod og Velvillig* 
hed. Kun da kan Laster ansees som en Aarsag til Udartning, 
mar de ei naturligvis voxe paa saadan Bund, men som et Slags 
Ukrud ere indførte fra et andet Land. Saaledes bleve fordum 
baade Grækerne og Romerne ved asiatiske Sæder fordærvede. Han- 
delen har i vore Dage, ligesom i hine Krigen, overalt udbredt 
Lasternes Smitte. Det ene Folk indforer dem, som Pesten, fra 
det andet med de Vare, de ombytte. Kaar saadan Omgang 
omsider bliver almindelig, maae Fordærvelsen ogsaa udbrede sig 
til alle. 6) Odelæggende Krige , hvorved Stater gaac til Grunde, 
blive Provindser af andre mægtigere, Nationalaanden bliver un- 
derkuet af Despotisme , og al ædel Virksomhed qvalt, have lige* 
ledes Udartning til Fblge. Erobrere finde deri deres Regning, 
Skiondt faae saa tydelig lægge denne Hensigt for Dagen som 
fordum Kyrus, der med Flid indforte Ovcrdaadigheds Kunster og 
en forkielende Klædedragt blandt Lyderne*); saa rober dog denne 
falske Statskunst dog overalt mere eller mindre sine Grunds.rrnin- 
ger. Romerne bode af samme Aarsag de stridbare Briter at nedlægge 
deres Vaaben, ci engang at bruge dem til eget Forsvar mod Naboernes 
Overfald, men paatoge sig det heller selv i deres Sted. Da 
disse ikke længere kunde, bleve de, som bekiendt, et Rov 
*) Herodot i. 
