140 
og andre osterlandske Lærere, Sandsyndlig have hine undergang- 
ne Folk staaet endu lavere end disse, eller hvis ikke, saa ere 
deres Opfindelser dog ei andet end de forsre Elementer til de 
Kundskaber, vi nu besidde. Thi Opdagelser aliene bestemme 
de forskiellige Trin af Menneskers Kultur. Har der været Na- 
tioner, der, ligesom Sineserne, blot ere skikkede til at lære 
eller giemme de af andre fundne Skatte, saa udgiore de intet Led 
i denne Slægtfolge, men ere kun at ansee som yngre Erodre af en 
stor Familie, der længe have overlevet de ældre, hvilke der- 
for tilsidst ere forglemte. Saaledes forholde Inder, Æqyptier og 
Babylonier sig til det ældre Folk , der efrer BaiHys Mening 
fra Mellemasiens hoie Eierge ere nedstegne paa disse Sletter, og 
der have bekiendtgiort deres Fædres Opdagelser. Det sraaer der- 
for alligevel fast, at man ved ethvert folgende Skridt stedse kom- 
mer Maalet nærmere. Kunster og Videnskaber ligne ikke den 
Steen, som af Sisyphus med Moie blev væltet op, cg immer 
igien rullede tilbage. De Omstyrtninger, der forandre den phy- 
siske Verdens Skikkelse, tilintetgiore vel Kaiurens foregaaende 
Vcrker, men sætte den og istand til at frembringe noget bedre. 
Paa Skaldyrenes Ruiner ere nye og fuldkomnsre Skabninger op- 
voxede. Naar Mosen forraadner, fremspire skionnere Planter af 
dens Srov. I den moralske Verden gaaer der ligedan. Blom- 
strende Narioner gaae til Grunde, og det saa meget snarere end 
andre, som deres Frugter ere finere og overflodlgere. M^askee 
vi engang skal prove samme Skiebne, et nyt Barbarie oversvom- 
me vort Europa. Fra Osfcn kommer Lys jl^nr':e. Dette kan 
i en lang Nat skiule vore Levninger. Men vore Arbeider ere 
*) Histoire (k Vastronomie og Uttres sur l ongine des scicnces til h'olrai 
