x^6 
biiver den svagere og svagere; Undertiden svækkes ei Gland- 
sen , omendskiont Comeren er gaaet længere bort og Kiernen er 
betydelig mindre (^). Kiernen af Kometen 1577 var af en saa 
stærk Glands , at den endog kunde sees for Solens Nedgang (c) 
Cometen 1744, som har været en af de klareste, har man og kun- 
der seet om Dagen (cf). I Almindelighed er Kiernens Glands storre 
og klarere jo nærmere den er ved Solen, og Halen længere (e), 
Cometerne 1665 og 1680 vare runde og fuld opUste i en Fra- 
stand fra Solen af ^2 2 Grader (/). Cometen 1744 har man seec ikkun 
halv oplyst som Maanen i Qvarter- Skifterne (g). 
Georg Phranza fortæller meget omstændellgen, at man i Eg- 
nen af Constantinopel i Aaret 6962 efrer den Constantinopolitanske 
Ære, eller Tids Regning, som svarer til Aar efcer Christi 
Fodsel 1454, har efter Solens Nedgang seet en Comet som gik 
fra Vesten mod Osten med en meget lang Hale. Denne Comet 
nærmede sig til Maanen og formorkede den (*). Man kunde 
b) Hevelii Prodrom Comet ^-8, og CometograpAia ^, 344, 
c) T. Brahe. Frogymnas fraf. li i, 2* 
<I) Chese.]ux Trahé sur U Cométe 1744. fug, 135^ 
f) Memeires de Paris 1702 p. 1^9* 
f) Gregory nstron^ fh'-^' p» 290' 
g) Memoires de Paris I744. fag, 303 3^4' 
•} SiTiocotræ historix Mmricii Tiherii Imp Hh VII^ item Georgji PlirsnE« 
Chronicorum de uhimis orient nits imperii temporihus Ub^ HI ^ edente 7, 
Pomnno, IngoUtnd, 1604 Ub. 3. cap^ 30 fag, 702, Æffnte ånni 
