maaske sporge, hvorfor et saa mærkeligt Phænomene es er bhvet 
bemærket af de vestlige Nationers Astrouijmer og Histari -skriuere^ 
Denne Coinct har været nærmere ved Jorden end Klaanen ? og 
dens Parallaxe har været storre end Maanens; af den Aarsag har den^ 
kunnet formorke Maanen i Consrantinopel uden ar formorke den 
i Italien, Frankerig og Tydskland. Dersom den af Phranza. 
anforte Formorkelse er indtruffet henved Fuldmaane, omtrent Klok-^ 
ken 9 om Aften, da var Maanen ikke endnu opstaaet i de vest- 
lige Lande; elier den var i der mindste nær ved Horizonten , og 
Skyer og Dampe have kunnet forhindre Observationen ; alt dette 
beviser at Cometer ere morke Legemer, og at de ligesom Pla- 
neterne laane deres Lys fra Solen; og om man ei al Tid seer 
deres aftagende og tilragende Lys, saa kan det enten komme der 
af, at de ere mindre og længere borte fra Jorden, eller og ae 
deres enten rettere eller lysere Dunstkreds og Hale hindre os fra 
at see det. 
Hevet, som var en noiagtig Observator, og som brugte 
meget gode, omenskiondt ei farvefrie eller achromatiske, Kikkerter 
af 50 til 80 Fods Længde har bemærket, at der i Cometers 
6()62 i Ckristi 1450, Cometes supra horizontem qvotqvot vesperis 
stntim post occasum solis ^ iti rhomphea similitudinem appirere coepit 
Qvi phnum hinis orhem suhtens^ eclipsin ejf'iciehiit juxta ordinem et 
vtotum soUtmn in orbein luminum coelestitim, Qvidam cometam kunc gladii 
speciem exprimere^ et ah occidente in oriemem moveri^ nc luna appropin^ 
qvnrs, defcctionisqiie iilius tenehras videntes ^ ita rein interpretati 
: sunt^ etc. At Aaret 6962 ikke ksn være 1450, men 1454, der- 
om kan man eftersee Filgram caUendaiiurn Chioaologicara Wiej^ 
1781 P8g» 44' 
T 
