143 
Kierne var m orkere Striber eller som ban udtrykker sig Sprækket 
(/?). Denne stærkere og svagere Oply&ning viser, at Comerernes 
Overflade ei er jevn, men maae have Ophoininger og Fordyb* 
ninger. 
Storreisen af Cometers Kierner er meget forskiellig. Efter 
Kong Demetrii Dod i Syrien 152 Aar for Christi Fodsel var der 
cn Comet som man ansaae saa stor som Solen (7'). Den arabiske 
Astronom Hali Ben Rodoan har 1006 obsei-verer en Comet; som 
var fire Gange storre end Venus, og kastede saa meget Lys> som 
Maanen i Q varter -Skifte. Cardan fortæller det samme om Co- 
meterne 1521 og 1556 {k\ T Brahe var den forste som ved 
astronomisk Opmaaling bestemte Diameteren af Cometen 1577 
være 7 Minutter eller omtrent en fierde Deel af Solens og Maanens 
Diameter. Dernæst fandt Hevet Diameteren af Cometen 1652 i 
Begyndelsen at være 30 Minuter og altsaa saa stor som Maanen. 
Gradevis tog den af, saa at dens Diameter til sidst ikkun var i 
Minut (/). Han har været af den Mening, at denne Comet 
har været den storste af alle dem , som nogensinde har været at 
see (m). De fleste Cometers Kierner cre sædvanligen meget min- 
dre og at synlig Storrelse som Fixstierner fra i til 5 Storrelse, 
1)) Hevelii Prodromus Cometogmph, p, 55. Comet ^ p, 3 14 og 72 1, 
j) Setjeca qvast, natur, lih, 7 cnp, 1 5^ 
Jt) Cardnnus de varletate rerum ^. cnp, 6^^ 
Hevelii CometograpMa p, 347, 
m) /. c. p. 32$. 
