149 
§ 2 
Cometernes Haler* 
De Cometer som erc smaae og ikkun kan sees i faa Dage have 
gnten ingen bemærkelig eller meget korte Haler. De som erc 
srdrre og sees i længere Tid, have og længere Haler, hvilke 
sædvanligen ere lige, men undertiden noget boiede og allerstorst 
naar de ere gaacde forbi Solen. Cometen 1456 havde en Hale 
paa 60, og den 1460 paa 56 Grader. Comeren 16 j 8 havde en 
Hale, som efter Kepters Observationer var 70 Grader lang, men 
efter Lonrromofitans Observationer 104** den 10 December 161 g« 
Cometen af i^go, som har været en for sin Storrelse megec 
merkelig Comet, har havr en Hale, hvis Brede ved Kiernen ~ 
3 Minutter, ved den yderste Ende zz: 120 Min. eller 2 Grader, 
og den var 70 Grader lang , eller rakte næsten over den halve 
Himmel. Cometen 1744 blev allerforst observeret i December 
1743 som en Stierne af 3 Storrelse uden Hale. I Januar 1744 
var den som en Stierne af anden Storrelse og Halen 20 Grader 
lang; i Februar var den som en Stierne af forste Storrelse. Den 
19 Februar var den 30© lang og deelt i flere Grene som en stor 
Vifte {^). Denne Comet har været den skionneste og storstc £ 
det forbigangne Aarhundrede. 
I de sydlige Lande, hvor man har en renere og klarere 
Luft, kan man endnu tydeligere see Cometernes Haler og de 
synes at være længere. 
») Chesfaux Traith sur la Comite S744\p^g. 155. 
