Comcten 168O syntes i Consrantinopel at have en Hale, 
som var 28° længere end i Paris. Comeren 1759 synres i det 
nordlige Europa med en kort Hale i a 3 Grader. 1 Montpellier 
saaes Hai.n af 20 Graders Længde. Halen af Cometen 1769 
blev observeret i Paris af j6o° 5 i Bologne 70"^, paa Isle de Bour- 
bon 97^, og af Pingre som var til Soes imellem TenerifFe og 
Cadix 90° lang (o). 
Seneca har allerede vidst, at Cometernes Haler ere saa 
tynde, at man kan see Siierner igiennem dem {j}). Da man opfandt 
Kikkerrer er denne Sag ydermere ved Observationer bekræftet af 
Hevel {q) og af Wjeidler (r) ved Corneten 1742. 
Cometernes Haler ere ofte boiede i den yderste Ende, man 
har endog seet nogle der have havt en Dannelse som et latinsk 
hvilket dda Niix har observeret paa 6en Bourbon 1769 og Pin- 
gre paa samme Tid seet det samme (/). 
Cardaii (/) Snellins {u) Kepkr {v) Hevel (x) &g JVeidkr [y) 
have ved Cometer seet en lysere Stribe i Mitten af Halen, 
o) MemoWes, de farts 1769 og 17750 
p) qvast» nat. Uh. 7. cap, ig. 
q) Heveiii Cometogra p/i^ f, 51^, 
r) JVeidUr instit, astron, 358. 
g) Pingre Cométographie. Tom 1 p. 195 
X) Cardan de vartet^ rerum 14 cap, 69. 
u) de Comet/i i6i8 c<^P» 7« 
v) Physiolog: Comet, pag, 102. 
x) Cometog. p, 458 og 508. 
y) fVeidieri instit^ astron, png, 3 58. 
