ilcke no^-ea gandske fyldesrgiorende Forklaring over Cometernes 
Haier og deres mærkværdige Phænomener. 
§• 3 
Cometernes Bevægelse* 
'Det forste man bemærker en Comet er den liden, men 
1)liver srorre og storre jo nærmere den kommer til Solen. Co- 
metcrne 1665 og 1680 har man seet indtil 22° Frastand fra Solen. 
De gaae forbi Solen, og blive igien sigtbare paa den anden Side 
af Solen, og da er Halen allerstorst; de gaae derefter længere 
og længere bort og forsvinde. De ere at see snart i længere, 
snart i Kortere Tid ; det længste Tidsrum har været 6 Maaneder. 
Den meget merkelige Comet 1680 blev forst seet den 4 Novem- 
ber; 1 Begyndelsen gik den meget langsom, derefter 5 Grader 
dagli en. Den gik forbi Solen eller var i sit Perihelium i Be- 
gyndelsen af December. Der efter var den igen at see paa den 
anden Side af Solen og gik dagligen • 5 Grader. Den tog der 
efter af i Hastighed og Storrelse, og forsvandt i Midtes af Marts 
i6gi. Cometen 1652 gik ved sit Perihelium 11 Grader dagligen, 
men siden ikkun 3 Grader. Cometen af 1760 gik dagligen 41®, 
og den af 1470 dagligen 120° cftQv Reqio?no77tans Observationer (z?). 
Cometerne gaae snart fremad efter Himmcltegnenes Orden fra 
Vesten imod Osten, snart imod Himmeltegnenes Orden eller til- 
bage fra Ost til Vest. Cometernes Gang er ei som Planeternes 
bunden til Dyrekredsen eller til Ecliptiken, men de kan blive at 
see paa ethvert Sted paa Himlen og i ethvert Stiernebillcde. 
a) Riccioli Ahnagcstum novum Tom, 2 cnp^ g. 
