153 
Deres Baner kan staae i alle muelige Stillinger imod Ecliptica. Saale- 
des var Inclinarionen af Comeren i-jåo ikkun 5«, af 1652 ~ 79 
Grader, og af 1707 =: g9 Grader^ og den gik næsten igiennem 
Ecliprikens Poler. 
JRkcwH (jilmagesfum novum Tom. 2 pag. i - t,qo) Luhp-mczi 
(Theatrim Cometiciim, Amstrrdam 1667) He velins {Cometocrf aphla, 
Gedani 1668)) men frjem for alle Pinqré i sit classiske Verk 
Comefographie Paris ' 2 Tomer 1784 haVe af historiske og 
astronomiske Skrifter uddraget i alt 476 Cometer; af hvilke dog 
nogle ikkun have været Luftsyn eller Meteorer; med taalelig Vis- 
hed tor man til nærværende Tiid ikke regne flere end 400 Come= 
ter, af hvilke dog en Deel ikke have været sigtbare for det 
blotte 6ie, men af Asrrononierne opdagede og blot seete i Kik* 
kerter; og af disse 400 Cometer ere omtrent 100, meest i 
forrige og dette Aarhundrede, observerre med <len Noiagtighedj 
-at man har kunnet beregne deres Steder paa Himmelen. 
§^ 4 
Cometenies Banen 
Aristotdes og den alexandrinske Astronom C. Piolemæits 
have anseet Cometer for Luftsyn avlede i Jordens Dunstkreds. 
Pythagoræerne, Democrates og Seneca have formodet^ at de vare 
faste Himmellegemer. I Hierarchiets morke Tider var denne 
den peripatetiske Skoks Mening den herskende lige til det i6de 
Secuium. Derved har Astronomien tabt flere Aarhundredes Ob- 
jservationer paa Cometer. Vel have Araberne og især Chineserne 
Vid Sil Skr. V Dcth I Hafte. 1807. U 
