i54 . , 
X deres Annaler anfort i dette Mellerarum fiere Cometer, men de j 
ere blot seere og beskrevne, uden at være observerre. I Aares i 
1577 fremkom en Comet, hvilken T, Brahe med sine fuldkorn- 
nere Instrumenter med megen Flid observerte og. beviste, ar den \ 
havde en mindre Paralhuås end Maanen, og altsaa var længere ; 
borte end Maaneri, og fortiente at regnes ibiandt Himmellege' \ 
merne {b). Han holdt for at denne Comets Bane var en •Cirkel. \ 
Af Observationer paa Corneten 161 8 troede Kepler at kunne itdie- \ 
de, at den gik i en ret Linie, hvilken Mening den ældste Cassini \ 
og Aiizout ligeledes have antager. JF/euelius kom Sandheden no- • 
get nærmere, og han sluttede af sine Observationer, at Comet^ 
! 
Banerne vare Paraboler, hvis hale Side vente imod Solen. En j 
tydsk Præst og Astronom Ddrfel observerse Cometen 1680, og 1 
fandt ved sine Observationer, &t denne Comets Bane var en Pa- ; 
rabole, i hvis Brsrndepunkt Solen sidder, 
■j 
Af den almindehge Gravitations Theorie beviste Newton , at ' 
Comcternc ere faste og bestandige Himmellegemer, henhorende I 
til vort Solsysteme, at de gaae i meget aflange Ellipser omkring ' 
Solen, at de i deres Gang omkring Solen fdlge de Keplerske Love, og ; 
at den hden Deel af deres elliptiske Bane, som vi kunne oversee, 
uden mærkelig Feil kan ansees og beregnes som en Paraboie, hvit- ; 
ket giver en meget betydelig Forkortning i Beregningerne (r). Han * \ 
anvendte sin Theorie til Cometen logo, og hans Regninger ■ 
bleve fuldkommen bekræftede og vare overcnstemmcndc med dc af 
Kirck og Flamsteed anstillede Observationen I 
b) T« Brahe de mundi atlicrei novis phauomenis Hh, 2, j 
Neivfon rnatlim^ Frincifiks lib, 3, popos, 40, 41. 4^, ! 
