158 
åigh.cå, at man nu kan afcirkle Banerne og bestemme Veiene^ 
som Planeterne og denne Comet skal loige i det umaaleligc Him- 
jmelrum. 
Denne Comet j som sidst blev seet 1759 ^ og som vil komme 
igien 1835 eller i83^> er den en.este5 hvis Eane og Omlob omkring 
Solen vi tiifulde kiende. 
Newton og Hatte^ formodede, at den store Comet aJ 1650 
har en periodisk Gang af 574 Aar, og skulde altsaa komme igien 
2254, Cometen 1744 dens korteste Frastand fra Solen^ var ^ Deel 
af Jordens Frastand fra Solen, og den synes at udfordre flere 
Aarhundrede til sin Gang omkring Solen. Cometen af 1769 giver 
Lexel en Periode af 519 Aar. Efter Prosperins Beregning har 
Cometen af 1779 en periodisk Gang af 1150 Aar; .men, som 
nlforn er erindret, er der ved disse Beregninger megen Uvished, 
fordi man af et meget kort eller alt for lidet Stjkke maae slutte 
ti! en Storrelse, som er air for stor. 
Den meget mærk\'Xrdige Comet i Aaret I7?0^ 
Den forste Comet, som i Aaret 1770 blev observeret, var 
i sit Perihelium eller Solen naermest den 13 Au.,usc. De Astro- 
nomer, som beskæftigede sig med at beregne dens Bane, fandt, 
at den var forskiellig fra andre Cometbaner, derudi at den ei 
kunde fremstilles ved en eneste Parabole. Den upsalske Asrro- 
«om Profperin og Pin^^ré (*) fandt, at man maatte bruge flere 
•) Comet ograp/iie To?n, 2. p^g 85'89» 
