^59 
Paraboler, naar man viMe fremstille ©g fyldesfgiore alle Oiser- 
vationerne, eller med andre Ord, naar man havde bestemt Banen 
efter nogle Observationer, da afvege de andre Observationer air 
for meget der fra, og kunde ei fremstilles uden ved en ny Pa- 
raboie og ved andre Elementer. Dette beviste, at denne Co- 
mets Bane- var af den Be-skaftenhed ^ at den cbserverte Deel alt 
for meget var afvigende fra en Parabole, hvilket ei kunde skec 
om dens Eccentricitct havde været meget stor og dens Bane 
meget aflang, saaledes som Tilfældet er med de ovrige Cometers 
Baner, endog med den af 1759, hvis Omlob skeer i 76^ Aar. 
Efter ufroligen mange og vidtloftige Beregninger, efter for= 
skiellige forst antagne og siden forkastede Hypotheser fandt den 
beromtc Petersborgske Astronom Lexelly at denne Comets Bane 
har været en Ellipse, og at man ei kunde fyldestgidre og frem^ 
stille alle de paa denne Comets anstillede noiagtige Observationer^ 
med mindre at man antager: 
i) Cometens periheliske dier mindste Afstand fra Solea 
" 0,674, naar Jordens Middelfrastand fra Solen zz: i eller er 
Eenheden. 
Dens apheliske eUer storste Afstand fra Solen — 5,62 i 
af ovenmeldte Parter og altsaa dens Middelfrasrand fra Solen 
3,148 eller trende Gange storre end Jordens Afstand fra Solen, 
3) Dens Banes Inclination elkr Helding imod Ecliptica 
