x6s 
mer fra Solen, og er heed og i Brand, da skal den antænde 
Jorden. 
Den af Whisfon antagne Periode for Cometen i58o af 574 
Aar er aldeles uvis og grundet paa en alt for liden Deel af Banen. 
Euler har udregnet, denne Comets Gang om Solen, og ikkun 
fundet den lyof Aar. Saa liden Sikkerhed er der i denne Sag, 
Med denne Periodes Uvished falde tillige den Whistonske Syndflod 
og Jordens Opbrænding. Hvoraf veed man, at Cometens Hale har 
indeholdet Vand -Dampe? Hvoraf veed man, at Comeren ka& 
modtage en saa betydelig Hede, at den kunde antænde Jorden, 
og hvorfra skal al den uhyre Mængde af Suurstofgas fremkomme, 
som vil udfordres til denne skrækkelige Forbrænding? Man kun- 
de samle en heel Dynge af de astronomiske og physiske Urimelig- 
heder » som findes ved denne IVhistons Theorie. 
Den beromte Grev Buffon, da han skrev sin Naturhistorie? 
vilde han begynde med Begyndelsen, og i den forste Deel af 
dette store Verk forklare , hvorledes vor Klode er bleven til. 
Ligesom Whtston satte han en Comet i Reqvisition, men paa en 
gandske anden Maade. Greven antager, at Solen er en smeltet 
gloende Glaskugle^ og Himlen maa vide, paa hvad Grund 
han veed dette. 
Paa Solens Udkant lader han stode en Comet, som han 
fortæller os at have • frarevet af Solen og udkastet i Himmelrum- 
met en Glasklump, som udgiorde Deel af Solen; og hvor- 
for det? fordi de til hans Tid bekiendte Planeter ikkun udgiorde 
