16/ 
Min afdode Ven 1m Lande har og yttret saadanne Sætnia- 
ger om Cometer, ac man deraf synes at kunne uddrage den 
Slutning, at de kunne blive farlige fot Jordkloden (??). Hans 
Argumenter ere ikke grundede. Vi vil nu anfore andre Astronomers 
sikkre og paalidelige Beregninger i denne Sag, 
Den Svenske^Astronom Prosperin (o) har med megen Flid 
beregnet Tabeller over de korteste Distanrser imellem de hidtil hz- 
kiendrc Comcter og Jorden, eller hvor nær Cometerne kan kom^ 
me Jorden, naar de ere den paa det allernærmeste. Ved disse 
paalidelige Uadersogelser er det da befundet, at af alle hidtil be* 
kiendtc Cometer ere der ikkun g? som kan komme Jorden nærmere 
end 800 Jordklodens Radier eller 688000 Mile. 1 de nyere Ti- 
der har Cometen af i6So været Jordkloden nærmest af alle, nemlig 
120 Jordklodens Raider elier 103200 Mile, og altsaa ikkun været 
dobbelt saa langt borte fra os som vor Maane. 
Den anden Comet, som har været Jorden nærmest , har været 
den af 1770; dens korteste Frastand fra Jorden var den i Juli 
1770 zpz 523 Jorkkiodens Radier eller 449780 Mile eller gf 
Gang saa langt borte som Maanen. Forhen (§. i) er anfort den 
omstændelige og mærkelige Beretning af G, Phranza; at en Co» 
met i Aaret 6962 efter den constantinopolitanskt; Tidsregning 
eller efter Christi Fodsel 1454 har i Egnen af Constantinopsl for« 
inorket Maanen. Af Mangel paa astronomiske Observationer kan 
man ci ndie bestemme dens Frastand fra Jorden j men det er dog 
n) La Lande reftexions sur les Comete Paris 1773. 
I «>) Kongelige Svemka Wedenskabs Asademiens Handlingar J773 og 1785* 
