i6s 
viist, at den har været Jorden nærmere end Maanen , det er 
nærmere end 516CO Mile. De Mile, jeg i denne og andre Pa- 
ragrapher har anfort, ere geographiske Mil, hvis Middelstorrelse 
er 23854 danske Fod, og paa 146 Fod eller 73 Alen nær 11- 
gesaa stor, som en dansk Miil. Da na disse trende Cometer 
have været Jorden saa nær, uden c.t have foraarsager nogen Foran- 
drirg paa Jordens Overflade, og uden at have frembragt den aller- 
ringeste mærkelige Forandring i Maanens og Jordens Gang; saa 
er man deraf berettiget til at slutte , at de ei have havt nogen 
mærkelig tiltrækkende Kraft, og altsaa ingen betydelig Masse, og 
maae være tynde , aabne og lette Legemer : hvilket og bestyrkes 
derved, at Planeter kan forandre Cometers Gang, men det om.- 
vendte er aldrig indtruffet. Du Sejour har i sit fortræffelige Verk 
om Cometer (p) af uomstodelige mechaniske og astronomiske 
Grundsætninger beviist, i) at en Comet. aldrig kan blive en Planet, 
og endnu mindre en Drabant hos en Planet. 2) At Jorden aldrig 
har kunnet være en Comet. 3) At Maanen ei har kunnet være en 
Comet, men har været Jordens bestandige Drabant. 4) At vi ei af no- 
gen Comet kan forvente os nogen ny Drabant. 5) At en Comet al- 
drig kan frarove os vor Maane; 6) og endnu mindre at nogen Co- 
met kan drage vor Jord med sig og nedværdige den til at blive 
Cometens Drabant. 
Enter har desuden ved sikkre Beregninger beviist, at for 
de 8 Cometer, som kan komme Jorden næu'mcst, ere Knuderne 
o) Essai sur les cométes en general et ^artictdierevient sur cellts^ qui pn/vent 
approcher de Vorkhe de la terre. Farts 1775. pdg. 141, 178 1 
189 190- 
