eller Overskiærings Puncterne med Jordens Banes Flade saa langt 
borti, at deres riirrækkeude Krafr vil blive umærkelig » og at 
ingen Oversvdmmelser eller andre Revolutioner paa Jordens Over- 
flade ere at befrygte (/?). Den samme Marerie og flere Sporgs- 
maaie om Cjni. ternes Inflydelse paa vor Jordklode har Dicnis du 
Scjour ypperligen igienneragaaet og mathematisk beviistj at denne 
Indflydelse ei-, ei dog fra /Theoriens Side betragtet, umærkelig (^)-. 
1 Hetiscende til Mueligheden, at en Comet skulde kunne 
stode lige paa J rden, da er Sandsynligheden dertil endnu min- 
dre. Det kunde ikkun indrræ-ffe med de Cometer, hvis perihe- 
liskc Distancer fra Solen ere saa store som Jordens Frastand fra 
Solen , og disse ere meget faa. Næsten alle Cometbaner giore. 
Vinkler med Ecliptica fra 20 til 90^ Grader; de gaae - altsaa 
enten meget hoit over eller langt under Jordens Bane, og Rime- 
ligheden af ct Sammenstod bliver saa meget mindre. Desuden 
udfordres en besynderlig Forbindelse imellem Jordens og Cometens 
Bevægelser og indbyrdes Frastand til at de begge skulde kunne 
træffe hinanden i et af de tvende Funcrer, som er tilfælles for 
begge Bmer, Det Sporgsmaal, om en Comets Bane kan skiære 
Jordens Bane, har Dionis du Sejour undcrsogt, ikke saaledes som 
hidiil var skeet af Maupertuis og Latande paa en alt for næm, 
let og overnadig Maade, men han har anvendt den noiagtigstc 
Theorie og den strængeste Analyse. Veiledet ved den visseste Cal- 
p) Not?/" Commtvtarii Petropofit. Tom. ig N. i» De peruuh a nimh ap' 
prQpinqvatione ComttiS non mstumdo, 
q) Dionis du Scjour Traith anaJytiqus des mouvetnens apparens des £6rps cé. 
listes, Tom, 2 p(ig. 301 • 365. 
ra. Sd. Shr, V DrJ. I H.sfte 1807. Y 
