culs Fakkel har han bcviist, at Rimeligheden af et saadant Sammen-r 
stod er et infinitesimal af anden Orden ^ eller at man kan vædde 
Qvadratet af et uendeligt stort Tal imod een, at Jordens Sammen- 
stod med en Comet ej nogensinde vil indtræffe Af teleolo- 
giske Aarsager og Hensigter turde man maaskee og slutte , at 
den almægtige Skaber ei har vilket bygge en saa kunstig Maskine, 
»om vort Planet Systeme paa en saadan Maade, at den ved sin 
gcen Bevægelse skulde kunne odelægge sig selv eller visse af dens 
Dele. Alle disse Betragtninger kunde da vel berolige Jordklodens 
Beboere, og formindske den utidige Frygt for Cometerne. Je^ 
slutter denne Materie med den smukke Strophe af P^oltaire, 
Cometes, que ton craint a fegat du Tonnere 
Cessez d'epouvanter ler peuples de la Terra 
JDans ime ellipse immense achevez vor tre cours 
Hemontez-, descendez pros de Vastre des ]07irs 
Eptre de ds Voltairs a Mad, la Marq, du ChnteUs, 
§. 8 
i 
Slutnings 
Dette er da et Udtog af det lidet vi vide om Cometcr.^ 
Falder Europa ikke tilbage til Vandalisme og Barbarie, fortræo* 
ges Minerva og Urania ikke af Mars og Bellona, vedbliver man at agt' 
og dyrke Videnskaber, vedbliver man at observere Himlens Phænom©- 
Der med ufortroden Flid, da ville vore Efterkommere cfrcr flere: 
Aarhundrede meget noierc kiende disse beundringsværdige Him-j 
*) Vlonis du Sejour Ess.ii sur Ifs Ccm^tes en gé/iéral ct pnilculierement sw 
celles ^ qul feuvent npprocher de l'orlhe de la Terre, Paris J775. 
81-88. f^g .9v>, 348. 
