179 
Til denne Slutning har Astronomien og Universets Be- 
tragtning ledet de storste Genier, de meest dybttænkende 
og skarpsindigste Mænd en Cicero en Seneca (n), en NeW" 
*) T, Cicero libri tres de Deornm natura Lipna i'jr^C^ 'Hh, 2. caf, 33 
$ag, 193. 
Assiduitate qvotidtatiå et consvetudtn^ oculornm ' nssve:cunt an'imit 
fjeque adnnramur neque reqviruvt rntiones enrum rerum ^ qvas snnp^r 
vident \ pro'wde qvasi novitas nos magis qvam magfutiido rerum debear. 
ild exqvirendas causns exchare^ Qvis en'im hunc homlnem dixerit^ qvi 
tam certos cali motus ^ tam rotos astrorfi?/j ordines ^ tamque omn'h-? 
inter se counsxa ct npta vtderit ^ neget in his uUam i^ies^e ratidnem^ 
€nqui casu fieri die at ^ qtj(S qvanto cmisilio gera^tur^ fmlk consilia 
(tsscqni possumus ? An cum macninntiotie qvndnm aliqv'd jnoveri v:demus^ 
ut spri<£ram ^ ut horns ^ ac alia permuhd^ rwn du'rttamus ^ qvip. ilLi 
i>pera sint raticnis', cum autetn c^Ii impctiim fjrnirabili cum .cekritats 
tnoveri vertique videdmus ^ constantissime confcismem viåisitudines anni* 
versariaSj cum summa saluts et cofiservatione rerum omnium'^ dubita^ 
mus i qvin ea non solum rations fiant ^ sed etiam excelhmi qv.adam du 
vinaqui ratione? 
I det foregaaende 35te Kapitel har Cicero viist, at det var iige- 
urimeligt at Verden var fr^nikommet ved Atomers eller Grund« 
-Stoffers tiifaldige Forening, som det viide virra at der, ved at kaste 
en iKallig Mængie ef de 24 Bogstaver eller Typer ud paa Jordi^n, 
skulde kunne frembringes Ennii Annslier; man kunde la-gge til en 
Nevjtous ^ cn Dahmberts ^ en Bulers^ en la FLices udodelige og 
skarpsindige Verker^ 
1 samme 36 Kapitt^ls Slutning har Cicero anfort et her henhorende 
ypperligt Sted af et Skrivt af Arisoteiesj hvilket Skiivt dog nu er 
tabt, cg lindes ikke i de Virker, £0!n vi have lilbsge af denne 
systematiske Pbilosopb, 
.il) L. A^ Scnccæ op(ra omnia VoL l, Lirnia 27^7 de providcntia, cap, r. 
pag^ 29S. Svftri-nconaim est in praiint'a ostendere ^ mn sine nliqvo 
Z 2 
