200 
t€ Hollandske Marhemariker Huyqeiis har hertil givet den forste, 
omenskiondt meget uriildkcmne , Indretning. Den Berlinske 
Astronom Kirck gik er Skridt videre, han sarte i Kikkerten udi Ob- 
jectivets og Ocularets fælles Focus en Skrue paa hver Side af 
Kikkert -Roret, og imellem disse Skruers Pynter fattede han de 
Stierncr, hvis Distance han vilde maale ; men denne Beroring 
kan ej erholde den Fiinhed og Noisgtighed, som disse Observa- 
tioner udfordre. Vor beromte Landsmand Ole Rcmc'r (■*) har op- 
fundet Traad - Micromerere , hvor man med megen Noiagtighed 
kan fatte Stiernerne eller den overste og nederste Sol- og Maane- 
Rand imellem en fast og en bevægelig Traad, og saaledes efter 
Skrue -Gangenes bekiendte Værd i Minuter cg Secunder bestemme 
disse Distancer eller Diamctere. Den franske Mathematiker Bou- 
gtier opfandt Heliometeret hvilket den duelige engelske Kunstner 
Dollond forbedrede bctydeligen ved at overskære et Objectiv^ 
Glas i tvenkc Stykker, og at sætte det foran for Kikkertens 
sædvanlige Objectiv, og har kaldet dette Instrument Ohjettiu- JlTt- 
crometeref. Naar Objectiv-Micromereres tvende Stykker udgiore et 
Heelt, da seer man ikkun een Sol eller Planet; men naar de 
fores fra hinanden, seer man tvende Gbjecter: endeligen naar man 
har fort dem saa langt, ar Solens eller Planerens Rande beriire 
hinanden, saa har nvan maalt Solens eller PLinercns Diameter, 
hvis Værd i Grad Bue udtrykkes paa den anbragte Konius. Ob- 
servatoriet har en triple achromatisk Kikkert forfærdiget af Nairne 
og forsynet med et Objectiv -Micrometer, hvis noniske Tndcling 
er opgivet at vise enkelte Secunder. Dette har jeg verificeret 
*) P. Horrehoiv Opera mathemnt:ca Totn, 3. pug, 109. 1 15 Og P, Hoircbovf 
Basis Astronomix H.]vnlåt 1735. p^g 114-121. 
