omgiven af den. Halen var meget tydelig og af hvidblaat Lys^ 
den var noget vifreformig eller noget bredere imod Enden > hvii- 
ken tabte sig i saa svage Straaler, at det vanskcligen kunde be- 
stemmes, hvor den ophorte. I Fig. 12 er Breden ved Kiernen, 
saa nær som det var mueligt at bestemme den, ab ~ 50 Sec. 
ved Enden cd ~ i Min, 58 Secunder og Længden ac ^ åd ~ 
1 Grad eller omtrent saa stor som Solens eller Maanens dobbelte 
Diameter. 
8 October. Luften var ei klar, og Conieten havde ikke den 
Glands og Klarhed som forhen; og da Maanen begyndte at skinne, 
var det meget vanskeligt at sec den med blotte Oine. 
13 Octbr, Uagtet Maanen skinnede meget klar, kunde Co- 
meten tydelig sees med blotte Oine. Kiernen var den Aften 
overordentligen tydelig, skarp og bestemt og ej saa ujævn som 
de foregaaende Aftener. Hovedet var blevet mindre, og viste 
sig nu i Kikkerten som en Stierne af 3 Storrelse. Halen var li- 
geledes mindre og noget svagere. Cometen er gaaen fra Vest 
mod Ost henved 10 Grader fra den 4 October, og er nu i Slan- 
gens Hoved. 
21 October, Cometen var nu mindre og af svagere Lys end 
forben. Den Kicrne var vanskelig at see med det blotte Oie, 
men i dens 3-I Fods achromatiske Kikkert, med 20 Ganges For- 
storrelse, var den temmelig tydelig og som en Stierne af 4de 
Storrelse, y Hercules, som er af 3 die Storrelse, var i Kikkerten 
tillige med Cometen, og dens Kierne var lidet mindre end om- 
