21/ 
sammenlignet med Stierne -Taagen ved Hercules, og dens Glans 
var meget stærkere end Srierne - Taagens Skin. Halen var ikke 
fuldt 50 Minutrcr lang. Af de 23 tekscopiske Srierner, som vare 
i Cirkel -Micrometerers Compas tillige med Comsten , saacs der 
tvende igicnnem Halen, som altsaa maa være meget fiin, tynd, 
og giennemsigrig, 
4 Noih-m/jrr, I Nar-Kikkerten, som, forstorrer 8 a 9 Gange< 
saae Cometens Kierne ud som den var dobbelt; men ved storrc 
Kikkerter fandr man, at det var en lidcxi Fixsrierne, som sat lidet 
nordligere end Cometens Kierne. Det var rimeligt, at Come- 
tens Kierne vilde bedække Fixstiernen, men Driv -Skyer og mork 
Himmel forhindrede Observationen af ct saa sicldent Phænomen. 
16 November, Formedelst Maanens Skin kunde Cometen ej 
sees med blotte Ojne, men raaatte opsoges med Nat- Kikkerten. 
I den 3§ Fods achromatiske Kikkert saaes Kiernen som en Stierne 
af 5 Storrelse, omringet af en lys Taage. Halen var svag og 
næsten usigtbar. 
19 November. Naar man vidste Cometens Sted, saa kunde 
man med blotte Ojne skimte den som en svag Srierne- Taage; « i 
Liren, som cr af 5 Storrelse, var tillige med Cometen i Kikker- 
ten; Cometens Kierne var meget mindre og svagere i Lys end 
denne Stierne. Halen var svag og omtrent 34 Minuter lang. Efz 
tekscopisk Stierne saaes igiennem det yderste af Halen. 
HO November, s i Liren , Vega og ^ i Liren udgiore en 
ret Linie. Cometen var midt imellem Vega -og « i Liren, dog 
noget meer vestlig; ovenmældte Linie gik midt igiennem Halen* 
yiiL Sel Skr. V DeeL 1 Hafte 1807. E e 
