210 
ar Declinatlons-Forskierien entea aldeles ikke eller i det mindste Ikke 
med dea tijborli^fc Noiagtighcd kan udfindes^ og derved ^ere 
nogle iif dc anstillede -^Observationer blevne unyftige. Nuar maa 
en Gang lur stiller Kikkerten, m-aae den staae aldeles uforandret^ 
indtil Cornerens og 'Sricrnens Indgang og IJdguOg af Cirkel - Micro- 
meteret ere ..obscrverte. Ved at stille Kikkerten kan mun ej al- 
tid bringe det dertil, at Cometen og Stiernen folge en Chorde af 
Micromererer enten paa samme Side c1!er pai forskLeilige Sider af 
Centeret, liviikQr egent 1 igen giver de gode og paalideHge C o ras- 
tens Recrasccnsloner -og Deciinationer. 
Efter den 26 December har tyk og taaget Luk forkindret 
at see Cometen, hvilken i hele December har været som eti 
Stierne af 6, 7 ©g 8 Storrelse, øg siden er bleven endnu mindre. 
Saa vidt Udtoget af Observations ProtocoHen. 
31. Bnqge har c-onstrueret et Himmclcarte over de Stierne* 
l)ilieder, igiennem hvilke denne Comet har vandret. Paa den 
anden Tavle har han opdraget Linien ABCD, som er Cometen-s 
synlige Bane imellem Stierncrne fra Bierget Menelaus, igiennem 
Slangen, Hercules, den faldende Orn med Liren, op til Sva- 
nen. Det Vedregnede Darum viser, hvorledes Cometen er gaaen 
frem paa Plimnielcn fra den ene Observations Dag til den anden. 
Alle Cometens Steder har han anlagt efter alle i denne Afhandlig 
forhen anforte v^re fælles Observationer og Beregninger over Co- 
metens Rectascensioner og Deelinationer , Længder og Breder. 
Derved forhaaber man , at denne Comets Vei og Vandring 
innellem Stiernerne er giort anskueligere og fatteligere for dem, 
^om ere blot Libhabere af Asrrononssie, og ei ere Astxonomer af 
profession. 
E e 2 
