Sagregister over fjerde Bind^ 
IL fValderhong Ly ^tefyhr, pa^. 152, 
IL ff'angs Piæstegaards geogrnfiske 
Længde , ang. , 17^ 
IL ^'erlaujfEibUothQksecretn'ivQ, hans 
Afhandling om Hestekjods Brug til 
Menneske fode i Norden^ i 5 3* 
z. 
I. Zoegn VyoFqsscv t hans Afhandling 
om rominevsks KunstmonumenteVi pag«. 
113. 
L Zoroastery ang», 129* 
Æ. 
L Æon Guden, ang., pag. 2ir» 
Det merkvæidigste Billede af ham, 
217^ 
a 
IL Oifie 
Betragtninger over Sporgsmaalet 
om Mtnnesket seer kun med et Oie 
tid Gangen eller vied Begge tillige ^ 
af Piofessor Herholdt ^ pag. 169. 
Natuigrandskerne kan med Hen- 
syn til dette Sporgsmaal , deles I 
tre Klasser, 172. Spoi gsmaakt 
er ikke nyt, 173. Nogle Pliy- 
§iologer slutte fra Symetrie i For- 
men til Harmonie i Fan^ionerrw* 
175. Sperlingen, 175, Bichat 
175, Andie Physiologer vare is2-r 
opmerksomme^ paa Synsnerven es 
Forening, 179. Andre henholdt 
sig især til de optiske Phænomcner, 
I g I. Betragtninger over Organer- 
ne for Synet, l82. Olets Indret- 
retning, 182, Har stor Lighed 
med det saa kaldte (Crtw^r/i o^/cwr/i) 
morke Kammer, 184. Billedet af 
Obje£lerne der vække Forestilling 
om Synet, vise sig i det morke 
Kammer, saavelsom i det dod« og 
levende Oie paa een og samme 
Maade,i8^. Billedets Skattering 
paa Oiets Baggrund, angr, 187* 
Den anden Deel af Synet fuldbyr- 
des i Nethinden, 187. Hvad 
denne har tilfælles med Foleisen » 
187* Synet er en passiv Tilstand 
i Organismen, i88. At Objcc^e:- 
nes Billede maler sig paa Netliin- 
den, ang., i88» Det eneste Vil- 
kaarlige ved Synet, 189. Oine- 
nes Bevægelse lios Mennesket, ang. 
193, Til Siderne, 194. Oinene 
ere hverken paralltle i deres Lsie 
eller i deres Bevregelse, 195. Be- 
tingelse for et godt Syn, 195* 
De ken variere i deres concentriske 
Bevirgelse, 196. Det er især den, 
