Sagregister over fjerde Bind. 
som %ztHv Mennesket i Stand til at 
liuone beddmme i hvilken Frastand 
det seer et Objecl, 197. En Af- 
srandsraaaler eller Vinkelmaaler for 
Synet, 198. Beregninger didho- 
rende, 201, Resultatet af Forsog 
med den, 205, Dens Nytte fol- 
det pradliske Liv, 206, Adskil* 
lige Pliænoinener > som have sin 
Grund i Objeclernes forskjellige 
Forhold til Syiisaxernes Herning, 
208. Brilleformigt Instrument af 
Justitsraad Bugge ^ ang. 1 213. 
Virkningen af Synsaxernes concen- 
triske Stilling, 215. Domme- 
kraftens Forhold til Synet, 2i5» 
Et Phænomen forst bemerket af 
Mariotte> 219» Nethindens foles- 
lose Punkt, ang., 224* Det Ma- 
riottiske Forsog anstillet af Ber» 
noulU^ 225. De optiske Phæno- 
mener, som den foieslose Piet i 
Nethinden frembringer, ang. 225. 
Denne indskrænker ikke Synet hos 
Den, som har to gode Oins, 227. 
Mennesket er relativ hlmåt moå 
to Objeéler, uagtet begge Oine hol* 
des aabnc, 227« Nethinden har, 
foruden denne foieslose Plet, end- 
nu et Par andre Steder paa hvilk* 
Objeélerne ikke formaae at gjore 
nopret sandseligt Indtryk, 229. 
Nethinderne i begge Oine have 
ikke hos alle Individer een og sam- 
me Grad af Folelse, 230. Net- 
hinden i hvert Oie kan betragtes 
som afdeelt i tre forskjellige Regi- 
ener, den Forste, 231. Den An-^ 
den, 235. Den Tredie, 235, 
Vigtig Opdagelse angaaende Net- 
hindens Struclur, 232* Naar Men- 
nesket seer tydeligt og bestemtj 
234. De organiske Betingelser for 
et godt Syn, ang», 237. Gene- 
relle Resultater af Betrsgrningerne 
over Oiets Stru£>ur, 240. Oplys- 
ning af de Phænomener, som have 
ledet Doftor Gall paa Ideen, at 
Mennesket kun seer med et Oie ad 
Gangen, 243 og folgende« 
