6 
Erfaringer, deeis og ved Forbindelser med Lande; i hvilke Jord- 
brug <3g Kunstflid allerede vare indforts. Di disse Kundskaber 
vare saare vigrige og frugtbringende, giordes de til Hemmelighe- 
der. Man havde endnu ikke Sprcrg til et ordentligt Foredrage* 
derfor meddeeltes disse Hemnieligheder de Indviede ved Sindbille- 
der, Mycher-, religiose Ceremonier og hoitidelige Processioner. 
Ideer af en ^nerc Art, der grurrde ^ig paa hoiere Begreber om 
visse Overvæsefier eller almindelige store Naturkræfter cg Menne- 
skets Tilstand efter dette Liv, af hvilke vi cg faide Spor i 01- 
tidens Mysterieiv, ere uden Tvivl læ-ngere hen i Tiden, da phi- 
losophisk Aaad vakdes, Mysteriernes fdisre cg oprindejige Ideer 
tilfdiede* 
Alle ældre Mysterier have, i Henseende til Tiden og de 
forskiellige Forandringer, dc i Tidens Langjc have været under- 
kastede, xorskiellige Epocher. De have næsten alle tre Hovede- 
pocher, Opkomst, Flor og Forfald. Deres Natur og Bestem- 
melse bragde det og med sigj at de, alt efter som Nationerne 
stege i Cultur, bleve uden Formaal, og tiisidst xidartcde til 
tomme Ceremonier j Sværmeri og Overtro. 
Iblandt dc Gamles Mysterier vare Phryglernes meget l^ekiende^ 
Phryglerne, som de fleste af de ældre Folkeslægtcr , ansnae sig 
selv som det ældste Folk i Verden (n). De troede at have deres 
allerforstc Cultur fra et Slags Præster, der holdtes for Edrn af 
Cronos og Rhea (/)), 
Herodot. Lih. II, C. 2. 
b) StraK X. p. 325. '^V^^^. i". 'r*^'. 
