34 
Jeg samme {Ykiyytt er denne Un^^srso^getse umiddelbart med de 
Opdag.elser vi skylde den skarpsindige Chladni , hvis Forcienester 
af Tonernes Pliysik har forskaiTec ham en va^rig fhås i Naturvi- 
dcnskab£.ns Historie.. 
De sex fdrste Figurer paa den forste Tarvie forestiller 
nogle af de simpleste Klangfigurer, saaledes som Chladnl selv har 
fremstillet dem i sin Akustik, Han frembringer disse pai Glas- 
skiver, som iiin bestroer med Sand eller stodt Marmor, hvarpaji 
han stryger den> med en Violinbue, saaledes at derved frembrin- 
ges en TanCj hvilken da altid er ledsaget nved en Figur. For- 
klaringen herover er denne 
Visse Steder af Tavien er hAareade, medens de avrige bs^ 
Tæge sig, Stovet kastes af de bevgcgede Steder hen paa de hvilen- 
de. De hvilende Steder, eller de saakaidre Svingningsknuder , ere 
ahsaa den som danne Klangfig.uren. Undersrotter man Tavlen f 
det midterste Punkt af hver af Sidelinierne, som i Fig. i Tab. t 
sre beregnede med a, t% og d,. saa forblive de rette Linier imel* 
lem disse Punkter ad nemlig og hc \ Hvile, hvilkerv Tone raait 
end frembringer paa: Tavleur Stryges den ni?r ved Hiornet e, 
saa fremkommer Fig. i , stryger man derimod nærmere b end i, 
saa fremkommer Fig. 4. Man kan lade et af Punkterne, f. Ex-> 
f, være uunderstottet og Udfaldet bliver det samme, fordi den 
hvilende Linie hc allerede bestemmes ved og de to andre 
Punkter a cg d. Er Tavlen (som i Figur 2) understottet i Hior* 
nérne, og man stryger i Midten ved r, saa cre Diagonalerne 
og bc hvilende Linier; og danne Khngfiguren, Stryger man 
