48 
zittrende Bevægelse, i Retningen op og ned ad. Det er vel i 
Almindelighed klart, at disse Ophoininger maae opkomme ved 
Foreeningen af den op- cg nedgiaende Zirrrende Bevægelse, med 
den som foraarsager Stovlinierne, men den bestemtere Forklaring 
herover, tiltroer jeg mig ikke her at give. 
Det er ligegyldigt, naar man vil frembringe den her om- 
talte Bevægelse, enten man slaaer paa Kanten af Glasset, eller 
man sliaer paa et andet Sted af Overfladen; man erholder de 
samme Srovhoie , og i enhver af disse synes Stovet at være i en 
bolgende Bevægelse. Det fremlyser tydeligen, at det srorste 
Virkning^^punkt er i Midtpunktet af enhver af disse Ophoiningers 
Grundflade. Det er ogsaa i sig selv klart, at naar man slaaer 
paa et Punkt af en Overflade, saa vil dette Punkt, som bliver 
Midtpunktet for den fremkommiende Stovsamling, erholde den 
storste Bevægelse, og saaledes i alle de tilsvarende Pimkter. 
Interessant er det at bemærke de tre forskitllige physiske 
Grader, der gives i den Lyd, som frembringes af en elastisk 
Skive. Don Lvd som frembringes, naar man blot slaaer paa en 
liden Deel af Fladens Kant, er intet uden et dump Brag, omtrent 
som naar man slaaer paa en Blok med en Hammer. Den Lyd, som 
erholdes naar Qvadratskivens hele Kant slaaes, er en Klappren. 
Den Lyd derimod som frembringes, naar man slaaer paa Overfla- 
den selv, er en engcntlig Klang. Naar altsaa en Klang skal 
frembringes, saa maae Legemets Dele i alle Dimensioner virk^ 
i Samfund. Herved har man dog endnu ingen Tone. Denne 
frembringes kun da, naar de mindre Zittringcr ordne sig til et 
