6o 
hed indseer at Læren om Lyden? og Læren om den indre Bevæ- 
gelse? er et og det samme. 
Mærkværdigt er det ogsaa? i Klanglæren at see, hvorledes 
den ydre Bevægelse gaaer over til den indre. Med den indre 
Bevægelse, som vi blot ved Slutninger kunde opdage, men ikke 
med Sandserne bemærke j syntes ^en stærkere elecrrisk Virkning 
forbunden. Tydeligerej end Experimentet kunde vise os der, 
maatte vi allerede af Tingens. Natur kunne indsee^ ar der under 
saadanne Forhold maatte frembringes Electricitetj saa vist som Riv^- 
ningen frembringer denne Virkning. Skulde der alrsaa ikke være 
mueligt^ ar Toralbevægclsen ? forvandlet i en giennemrrængende 
Deelbevægelse, tillige gik over fra en blot meehanisk Bevægelse 
til en Kraftopvsekkelse? (At jeg ikke fager dette Sporgsmaal i 
den Berydningj som den, hvori det maatte være taget for 20 Aar 
siden j haaber jeg ar turde forudsætte.) Mig er Tanken gandske 
klar, og feiier jeg ikke, maae enhver? som. forstoaer noget der- 
ved? £nde den saaiedes,. 
Af Electrieitetsfrembringclsen ved Lyden lader sig uddrage 
adskillige vigrige Foiger for Hareisens Theorie. Jeg benytter 
mig herved af adskillige fortræffelige. Bemærkninger som Ritrer, 
(han hår y paa en anden Vei, funder en lignende Tankej i An- 
ledning af den forste Notits om nogle af mine her foredragne Op- 
dagelser bekiendtgiorde i Voigts Magasin fiir das neuste aus der 
Naturkunde 9ter Band S* 33 o. f. Han bemærker, ar naar en 
Stræng boies, og derved udvides mere paa den ene Side end paa 
den anden, saa maae den ene Side faac en. storre Bestra:belse til 
