6i 
at vorde positiv, den anden til at vorde negativ electrisk. Ved hver 
Svingning, hvorved den Deel, som for var indiivelvet^ nu vorder 
udhvclvct og omvendt, forvexie Delene deres Tilstand, Ligesaa- 
dan gaaer det med Luften. Den Sammenpresning, og derpaa 
f digende Udvidelse, som finder Sred i enhver Lydbolge, giver 
en lignende electrisk Afvexling. En saadan Afvexling af electriske 
Tilstande niaae ogsaa finde Sted i Oret. Men enhver Overgang frs 
en elecrrisk Tilstand til en anden, giv^er er Srody dctre være na 
nok saa svagt. Ved enhver Lyd folge en Mængde saadanne Stod 
paa hinanden. Hver af de foregaaende Tilstande forbereder Or- 
ganet til en større Folsomhed for den efrerfolgende ; thi vi have 
lært af Erfiring, at en Deel af Legemet, som har været i den 
positiv electriske Tilstand, derved er bleven mere folsom for Ind- 
virkningen af den negative Electrieitet end fOrlien, og omvendt. 
Den hyppige Afvexling foruger endnu Orct& Folsomhed. Man 
seer deraf, at den Mængde af Electrieitet, som udvikles ved et 
Stodj forenet i en Ladningsflaske, umuclig kunde frembringe 
den Virkning, som denne Ra^kke af smaae Afvexlinger thi 
disse, sikondt de hver for sig intet udrette, danne, naar de 
folge hinanden i saa smaae Tidsrum, at hver for sig ikke 
kan mærkes, et Heeir, og fornemmes som saadant. Jo 
hastigere de folge paa hinanden, jo fuldkomnere Contriuium dan- 
ne de. Ligesom den Ildvei, en omsvinget Brand beskriver, de- 
sto fuldkomnere udgior en uafbrudt Linie, jo hastigere Svingnin- 
gen gaaer for sig? saaledes erholder ogsaa- Tonen desta mere Ge- 
digenhed, Eenhed og Individualitet, jo nærmere dens Elementer 
rykke mod hinanden. Jo mindre ak dette finder Srcd, jo mere 
almindelig, ubestemtere, oplost, ligesom dybere, er Tonen. Den- 
