i) Skaftet (Flg. 2 Lit. a) er meget længeres end pat Ernehek-^ 
ke?z'y det gjeldcr paa, hvorlangc Fangeren selv kan mægte at 
bruge der eller synes for godt at have det, derfor ere de ikke 
alle af lige Længde, men den almindeligste er 35 Al; Tyk= 
kelsen er d;i ved Hotken 2 Tom,, derfra indtil Haandgrebet er 
det omgefær i Tom. tykt, men ved Hciandgrebet er det fuldt 
saa tykt sorn ved Holken, og siden tager det mod overste Ea- 
de mere og mere af, saa at det yderst ude er neppe f Tom.; 
der gjores af samme slags Træe , som Erneinekstokken, og er 
ikke lige trindt allevegne, men især ved Holken og Haandgre- 
bet nosret Hadt til Siderne. Paa overste Ende af Skaftet er an- 
passet en smuk hvid Bemringy der er heel for Enden (see 
Lit. ^) og for Enden af samme atter indboret en rund Beenkkde 
(Lit. /) der alt kaldes under eet Erroruta. 
2) Haandgrebet bestaaer af 2 de Beenmgter\ ei) den ene paa hojre 
Side a£ Skaftet (Lit. g)-, som cr flad til Siderne, bred og krun* 
forud, at den kan holde imod Fingeren, som derpaa anpasses, 
og kaldes Tikaguta o: Pegejingergrebet , fordi denne Finge* 
just griber derover i forreste Krumming, og Langfingeren med 
de ovrige anpasses bag til; P) den 2den Nagle er paa venstre 
Side (Lit h) skjons bag for den forstomnævnte, er mindre og 
kaldes Kiidlokuta o: Tommelfingergrebet, fordi denne har her 
sit Greb omkring. Begge Nagler gjores af ethvert »lags Becn^ 
dog helst det hvide og faste, og stodes ind i Træet med En- 
den i et boret Hul, og siden gjennemnagles. Deres Nytte 
er, at ved dem kunne give Harpuunstokken Fahrt (der gemeen- 
ligst ingen Kastetræe har) thij naar mao gribsr «m det éverstc 
