«4S 
Dette Slags Harpimistok bruges meest af S/dlændingerne* 
der kan regnes fra Friderichshaabs Handels- Districts sydlige Ende 
og vid:re hen mod Staten - Huh; thi disse ere gemeenlig store og 
stærke imod de Nordligere, og have desuden meest Mangel pat 
Hvalfiskebeen, der de maae have fj:a de Nordligste Egne, men 
derimod bedre Forraad paa Træe« 
De 2de nu beskrevne Hcn'jjmm - Stokke hvugQs -p^^ den aabne 
Soe, og have Sted iblant de saa kaldte Sakotit, som iiltid med- 
féres paa Kajakken, naar Grenlænderne drage paa Fangst (see pag. 
131); derimod kunne de ej nytte samme, naar og hvor der er 
lislæg, i hvilket Tilfælde de have: 
et tredie Slags Harpuim-Stok^ kaldet Sekko -3: ei Gevæhr eller 
noget at værge sig med. Den kommer i noget overeens med de 
forrige, især med Umkken (p. 142 p), men er forskjællig i an- 
det; Jeg vil derfor kmi give en Aftegning paa den i Fig. $ 
med en kort hosfojet Forklaring, som vil blive nok ril at kjende 
dea, da derved ej meget er at mærke: 
Lit. a, er Skaftet ^ der bruges af ulige Længde? nu længere end 
Unakken i nu kortere. 
b. Er et Pilejern^ i den ene Ende indsrodt, hvorpaa Harpunen 
skal anpasses. 
c, 'Ev tn Beenrhig om Skaftets Ende, at det ej skulde flækkes ved 
Pikjernets Indstodelse. 
Er et Hngge*^ern i den anden Ende at hugge Hul paa Isea 
med. 
Vi^ SeK SkT, V Dteh Jl Haftt^ i%07* T 
