i6o 
nævnte BeskafFenhed. Dets Læng3e 'er libestemt, thi det maie 
være efter Kajakken, og naae fra Kajakstolen (midt paa Kajak- 
ken) indtil den yderste Tverrem ved Forstavnen, og de unge 
have ej isaa lange Kajakker, som de gamle Tykkelsen ret- 
ter sig og efter Grenlændernes Styrke ; Sydlændingerne have 
de storste. Det er trindt, som en Cylinder, og jevntykt. 
Det har sine hesynderlige Dele, nemlig: n. Sraftit i sig selv, 
for det er fastgjort , Akligeksak 3 : noget til en Akligak. b, 
Kakkogeha (Fig. g. Lit. /) der er af samme Beskaffenhed, som 
paa Harpuunpilen (p. 138. 5). c, Niakiita, som er det 
overste af Træet selv, (deriveret af Niakok-, et Hovtdj da det 
staaer bredere ud som et Hoved , for at skaffe KastetrcEet heri 
Gænge, og tillige desheqvemmere med sin Hage Gænge i 
Kakkogeksa o: Endche7iet ; men dette Hoved er gjerne i eet styk- 
ke Træe med Skaftet selv. rf, Sioa d: denr Forstavn eller den 
Deel, som er nærmest ved Pilejernet, fordi det vender forrest 
ud (ved Lit. e.) 
Pilejernet (Lit. cr den egentlige P///, kaldet Sauguak v. 
Sougaky naar den er isat, men Saugueksak v: Souqeksaky 
forend den bliver isat. Den er for de^ meeste af J^rn og 
Europæisk Fabricat, den Gronlænderne maae tilhandle sig ved 
Colonierne eller hos dem, der befahre Landet, Dette Pilejern 
cr trindt, maadelig spidst, forsynet med i å 2de Modhager 
paa Siden. For Landets Besejling gjordes denne Piil af Bccn, 
[see Lit. bb.) og bruges saalcdcs endnu af de Trængende eller 
•) Crantz sætter den til I Favn, men saa lang har jeg ingen seet, og 
det kunde endda kun gjelde for nogle. 
