1 5? 
Lit. viser Skaftet^ som uågjot gjerne de 2 AL lof Tom. af 
Længden; I overste Ende er det i Tom. bredt, midt paa ved 
Haandgrsbet 1.4 Tom,, og ved Holken i nederste Ende fuld-*, 
kommen 1 Tom.; det er ej ganske trindt, men fladrundr^ 
og gjores af hvad for Træe, man kan overkomme* 
er Holken eller Beenringen for Enden; i alt af Egenskab med 
Harpuun- Pilens Holk (p, 133. n, 2.) kun at denne er storrc i 
Omkreds end hiia. 
c, er Endehené^t, kalder Epulliqak or et gjort Skaft, fordi det 
som Jernets Skaft; hvilket udgjor gjerne 11 Tom. i Længden, 
og dinnes af samme Æmner, som Harpuun- Pilens Endebeen (p. 
135. n, 3.), men er længere end samme, og lige bredt og 
tykt for og bag, fl^adrondt (undertiden og af prismatisk Figur); 
i dversre Ende har det en Tap af samme Egenskab, som for- 
bcrorte Endebeens Tap, men i nederste Ende har det en dyb 
Fure efrer Breden, hvori jernet er stukken og fastnaglet. Det 
har ingen Modhager til Siderne, saasom det skal strax af sig 
selv gaac los igien fra Sælen. 
d. er dets Bindster af samme Egenskab, som Igimakkens Bind^ 
iler zW^r Strdfkke liner (p. 136.). 
f, er en Ende af Bindslet, som naaer op paa Skaftet og blive-r 
der omvunden; paa den Maade kan man atter strække Bindsler- 
nej om de blive for slappe, 
*) i Crantzes Figur over denne Lentze Tab* V. ¥ig* 4» sees åisse Lloei- 
aftegnede, som om de gik allene tii den ene Side, da de dog^ 
g«ae til begge Sider, for at bolde Benet destostiammere. 
