291 
dier: dette, maaskee meer end noget ander, bestemde ham tidligen 
til et Fiig, i hviiker endnu vare mange Orkcncr , hvorigieniiem hao 
ved egen Kraft kunde bane sig en Vel. 
Naar jeg undtager Archæologie, som han anden Gang hord-^ 
hoj? Heine-, besogde han, under dette sit ander Ophold i Gottin- 
gen, adskilhge Forelæsninger, der just ikke stode i umiddelbar 
Forbindelse med det Fag, han nogle Aar efter udelukkende opof- 
rede sig: s-auledes horde han Beekmann over Qekonomie og Teehno- 
logie, Bhmenbach over Naturhistorie , og hos Meincrs en Forelæs« 
iiing over religiose Ideer hos forskieilige ældre Folkeslags. Forre- 
sten syntes han i sine Studeringer hiemme nt forberede sig til sin 
faresfaaende Reise. Hans varme Indbildningskraft og hans ideligen 
virksomme Aand rillode ham ikke længe paa een Gang at hænge 
over Boger; og var dette med Hensjn til hans Legemsbeskaffen- 
hed en heldig Omstændighed. Han læste meget for sin Fornoielse, 
især Poesie. Af Homer og Ossian havde han anskaffet sig tvende 
meget smaa Udgaver , og uden een af disse i Lommen gik han siel- 
den ud af sit Værelse. Homer var den eneste Græske Digter, han 
den Tid læs-te. Jeg spurgde ham , hvorfor han ikke ogsaa læste 
Tragikerne , da han med usigelig Fæ^rdighed forstod Homer. Han 
svarede, at han engang sildigere i sit Liv, naar han havde bestemt 
sig et vist videnskabeligt Fag, og dertil indsamlet de fornodne Ind- 
sigter, forst vilde foretage et planmæssigt Studium af den hele Græ- 
ske og Romerske Litteratur ,* de Fordele > han af dette sildigere Stu- 
dium ventede , vare ; han vilde læse alle disse forskieilige Skriben- 
f'^r i Orden og Sammenhæng, og med ideligt Hensyn til et vist 
Formaal; han haabede derved at vinde Tid, da dette Studium , een 
