oe ved offentlige Prover bevise > at han ikke havde været sin Kon- 
ges Naade uværdig. Med denne stærke, men for et ahiiindeligt 
Oie sklulte Ærefoielse forbandt han en uskromtet Beskedenhed , der 
-vel i hans Liv ofte har skadet ham, men og bragt ham store For- 
dele. }o længere han vandrede frem paa Livefs Bane , jo mere til- 
tog, ved hans ideligen voxende Indsigter denne Beskedenhed, der 
•underriden synres udactcnde tii alt for megen Mistillid til sig selv 
og Frygtsomhed. Men dette reistc sig tildeels deraf, at hans Le- 
gem var for svagt i Forhold til hans Aand. De Fortrin, han, i 
Henseende til sine Sleleevner og sin hele Aands Dannelse, kande 
have for Andre, ansaae han for Gaver af Naturen og Virkninger 
af heldige Omstændigheder j- hvad han dermed udrettede, agtede han 
.for Pligt: disse tvende Ideer, ret faste i Hovedet og dybt indpræ- 
-^gedc i Hiertet, bevarede ham for Stolthed. Naar disse meget 
simple Grundsætninger tidligen ere blevne en Mands anden Natur, 
glor han strænge Fordringer til sig selv , og udforer alle sine ædle 
Forsætter med yderste Noiagtighed j hans Fordringer til Andre ere 
lemfældige, hans Domme skaanende. Folgerne ere, at meget Faa 
hade ham; og viser han sig den, han virkeligen er, ere Alle villi- 
ge at tilstaae ham hins Fortrin og Fortienester. Dette er just Til- 
fældet med vores Zoega, 
Zoe.oa h^våz megen Aand for Philosophie, Statsvidenskab og 
især Historiens Philosophie; men han havde meget tidligen lært, ac 
naar man i en eller anden Videnskab vil udrette noget Stort, maa man 
vel i Forberedelsen dertil ose af mange Videnskaber, men i Be- 
handlingen af en særskilt Videnskabsgreen anvende Alt paa denne 
ene bestemte Punct. Italien vat dengang ei heller Landet, hvor en 
