2-07 
og 'har ikkutis en "Treaiedeel af Maanens Storrelse *■). i 'Folge 
Justirsraad Sthfoters Eestcip.m eiser (Lilieni'halkche Eeobachrirngen 
der ncu entdecktea Planeteri p/ 321-3^5.) fresias corporlige 
Storrelse er, i Folge det ovenfor Anfdrte, endnu ubekjendr. 
I>et cublske Indiiold af disse 3 Planeter tilsamip.entagne -udgjcr ikke 
engang saa rmget som M^ercurs xubiske Siorretse ^ hvilken er den 
^'iindste af alle de ældre HoA-edplanerer. Af de nye Planeter {l^e- 
Ma uberegnet) er Pallas aksaa den storste, ligesom ^tr/io er den 
^) Professor Bode gnsÆtter, i alle Aargange af hans astron. Jobrbuch frt 
1805 til i8lo> Forholdet af de nye Planeters Storrelse til Jordens 
gandske forskjelligt fra Justitsraad Sdiroter; nemlig saaledes : Cere-£ 
15 Gange mindre, ^nd Jorden* Pallns 37 Gange mindre^ end Jor- 
den* Juno igS Gange mindre > end Jorden* Man skulde da 
troe, at Professor Bode antog Ceres næsten saa stor som Mercurius* 
Især med Hensyn til Ceres og Pnlins ere disse Varianter overdrevent 
store. Professor Bode raitager (i astron* Jahrbuch 1^0$ p* 97.) 
Ceres's Diameter 6'^8, naar Jordea cr i Middelafsranden fra Soien-3 
og finder heraf, at Ceres er i virkelig Di&fneter 2§ Gang, og i 
korporlig Storrelse 15 Gange mindre, end Jorden* Har nu Pro. 
-fessor Bode iigesaa forudsat Fdlas^s Diameter n^^sten dobbelt saa stor 
som Ju-stitsiaad Schrorer, er det ikke at ivndres over, at han og- 
saa i corporlig Indhold antager den meget storre* Men besynder- 
ligt nok er det derimod, at Professor Bode i hans Anieitung zur 
Kenntnifs der Erdkugel, Berlin 1 803 p» 506, atter har en vij 
-Og fra hans .astron* Jahrbuch forskjeliig Bestemmelse af Ceres's cor- 
porlige Indhold, som han der anssztter 64 Gange mindre, end Jor- 
dens. Hvilken af disse saa modsigende Angaver skal man troe? Der 
J^an vel derfore ingen Tvivi være om, at da Justitsraad Schroters 
Bestemmelser ere belagte med Observationer og Beregninger, maae 
disse ansees for de rigtigste. 
LI 2 
