26S 
muidste. Efter den. antagne Schroterske- Diameter har jeg bereg- 
ner den storste Peripherie af ^iifrns Klode at være 971 geographi- 
ske Mile 5 og dens hele Overflade at være 300039 geographiske 
Qvadratmile». Europa udgjor 17 1834 geographiske Quadratmile. - 
Altsaa er Juno i Fiadeindliold omtrent dobbelt saa stor som Eu- 
ropa. 
Doctor Herschet og Jusritsraad Schroter have med deres store 
Teleseoper bemærket j at Ceres og Pallas erc indhyllede i en fiin 
ILystaage Hos ^\mo derimod bar Jusritsraad Schroter ikke 
kunnet bemærke nogen, saadan Lystaage. Han Ivar endog bestemt 
den lodrette Hojde. af denne Photospliærej for Ceres til 147? og 
for Pallas til 102 geographiske Mile. Han antager ikke denne 
Lystaage for nogen selvlysende Materie; men troer, at disse Pla- 
Betcr have en meget tæt Atmosphære, som stærkt tilbagekaster 
oo- brækker Solstraalenie. Alle de nye Planeter ere underkastede 
en- besynderlig afvexlende Forandring i deres Lys og viise sig i 
korte Mellemrmii , snart storre, og snart miindre. Denne mærk- 
værdige Lysafvexling er hos Ceres y Pallas og Jum bemærket af 
ilere forskjcllige Astronomer, og hos Vesta er den i 1808 af 
mig selv iagttaget, som siden nærmere skal'blive omtalt. Ju- 
sritsraad Schroter har med megen Flid observeret disse Forandrin- 
ger hos de 3 nye Planeter og fundet, at de ikke lade sig 
riime med nogen Periode, hvorfore han antager, at de ikke 
*) Justitsraad Schroter fremsætter i denne Anledning den Bemærkning, at 
dersom Forpianftisc fandt Sted hos Himmellegemerne, da maarte 
Cercs's cg r.tllais Fadsr vitie en Planet, men deres Moder en Co- 
met. 
