A tüdöveszröl es annak ragäly-anyagäröl a Koch-fele 
,,bacillus tuberculosis''-röl. 
Elöadatott a pozsonyi termeszettiidomanyi tärsulatnak 1883. evi raajus 30-äii 
tartott üleseben dr. Pävay Vajna Gabortöl, a pozsonyi m. kir. orsz, körhaz 
föorvosätöl. 
Tisztelt Uraim! 
A mai esten szerencsem lesz önöknek egy mmdannyiunkat 
nagyon is közelrol erdeklo targyröl: a tüdöveszröl es gümökorröl, 
nem külömben annak ragaly-anyagäröl, a Kooh altal felfedezett 
s ugy nevezett „hacillus tuherculosis" -rol szöllani. Ketsegkivül 
alig van betegseg, mely nagyobb figyelmet erdemeine ugy az 
orvosok mint a tarsadalom reszeröl, mint epen maga a szöban 
forgo betegseg. 
Hiszen a tüdövesz az, mely Angliaban 50,000-rel, Nemet- 
orszagban pedig majdnem 200,000-rel ragadja aldozatait evenkint. 
A tüdövesz es gümökör azon bäntalmak, m^elyek a mnnkabiro 
eletkornak legnagyobb ostorai. Ezen betegseg, mely mint Marc 
d'Espine mondja, szamosabb aldozatot követelt es követel meg 
ma is, mint a legnagyobb mertekben dühöngö dögvesz — pestis — 
vagy Cholera együtt veve. Anglia statistikai kimutatasaböl ki- 
tünik, bogy az 1849-, 51-, 53-, 58- es 59-iki Cholera-evekben 
62,000 ember halt meg, mi'g ugyan ezen idö alatt tüdöveszben 
250,000, altalaban a statistikusok szämitasa szerint a 20-ik elet- 
even felül es a körül minden 3-ik halälozast a tüdövesz okozza. 
E körülmeny mar önmagaban veve is elegendö arra, hogy 
a tüdövesz kerdese folyton napi renden maradjon es hogy a 
közerdekeltseget felkeltse es ebrentartsa, meg a nem orvosi 
körökben is. 
,,Äs emberiseg feladata — ugymond Virchotv, a hires berlini 
orvostanar es anthropologus — most mar a tüdövesz es gümöJwr 
legyö^ese, a mint hogy a Mzephorhan nagy mertekben dühöngö scor- 
hutot legyözte.'^ 
