— 31 — 
fogalmait tisztazva, vegre felderiti a sokak altal raeg csak sejtett 
igazsagot. Ezen utobbi volt Koch szerepe es erdeme. 
Ha mär eddigi targyaläsom folyamäban is, hol a tüdovesz 
— phtbisis, — es hol a tüdögümokör — tuberculosis — kifeje- 
zeseket basznältam, ngy az nem veletlensegböl tÖrtent, hanem 
mar e ket kifejezes hasznalata altal is nemileg hangsülyozni 
kiväntam azt, bogy e ket betegseg egymassal nem azonos, es 
bogy e ket betegsegnek szamos egymasba atmeno alakja van, 
holotb a közeletben mindket kifejezest azonos ertelemben szoktak 
hasznälni. Ketsegtelenül all, bogy a tüdöveszt ugy Hippocrates 
mint a nagy Galenus ismertek. Azonban e ket nagyhiru orvos 
halalaval az egesz tan mintegy 1500 evig szendergett bölcseje- 
ben ; 1650-ben Delaboe Sylvins Franciscus volt az elsö, ki tüdo- 
fekelyekrol es tüdögümökorrol tesz emlitest erre vonatkozö müve- 
ben. Tovabb fejlesztek e tant a 17-ik szäzad vege feie Willis^ 
Valsalva, Morgagni, Morton es mas orvos-termeszetbuvarok. Meg 
nagyobb lendületet adtak az egesz tannak 1803-ban Vetter Becs- 
ben, de külÖnösen JBayle, ki 1810-ben megjelent müveben mar a 
tuberculumokat is lei'rja es azokat scrophuloticus anyagböl kep- 
zödÖtt dagocskaknak tekinti. 
Laennec francia orvostanar (1819-ben) volt az elsö, ki a 
gümokor tanäval elödeinel sokkal behatöbban foglalkozott, s epen 
ezert öt tekintik e betegseg tana megalapitojanak. Szerinte e 
betegseg tüdogyuladasbol vagy verköpesböl is keletkezhetik, ha 
a szervezet arra hajlammal bir. 
RoJcitans^ky a positiv orvosi tudomany megteremtöje a 40-es 
evekben megjelent müveiben csatlakozik Laennec nezetehez es 
kimondja, hogy a „tuberculosis" — gümokor — es „scrophulosis" 
— görvelykor — ikertestverek, vagyis hogy mindkettö egy es 
ugyanazon bäntalom. Majd Virchoiv lepett fei s igyekezett az 
annyi buvar altal meglehetosen összebonyolitott tömkelegben az 
Ariadne fonalat megtalalni. Virchoiv szerint a gümökornak ket 
alakja van : egyilc a heveny gümöMr vagyis az igazi tuberculosis, 
— tuberculosis miliaris — midön az egesz szervezetet, de külÖ- 
nösen a tüdöket ezer es ezer makszemnyi gümöcskek lepik el, a 
mdsih pedig nem egyeb mint egy scrophuloticus tüdögyuladds, a mely 
az izzadmanynak sajtos elvältozasaval jar es a tulajdonkepeni 
tüdöve^szre vezet. Virchoiv most kifejtett nezetenek Niemeyer, a 
