— 63 — 
rült aztan JBabes -nek"^) nehany esetben a vizelletben, majd az 
ajkak es vegbel körüli fekelyekben kimutatni a bacillusokat 
s ez altal e szervek gümokoros bantalmät megällapi'tani. 
Legiijabban pedig Weichselhaum-nsik^^) a miliar tuber- 
culosis" 3 eseteben sikerült a bacillusokat meg a verben is ki- 
mutatni. Ha Weichselhaum ezen felfedezeset a tovabbi vizsga- 
latok Gsakugyan megerositik : ügy a tuberculosis korismezese 
ismet egy nagyon is jelentekeny lepessel haladt elöre. Reszemröl 
vervizsgalatokkal a legkülömbözobb bäntalmakban Koränyi tanar 
klinikajän egy idöben tüzetesen foglalkoztam, s i'gy tapasz- 
talasbol mondhatom, bogy mily rendkivül nagy övatossag szük- 
seges arra, bogy a verben esetleg elofordulo bacteriumokböl 
valamely betegsegre biztosan következtetni lebessen. f) 
A görvelykör es gümökör közötti összefüggesre nezve fel- 
emlitem Hauke kitünö ertekezeset — lieber Tuberculose des 
Kindesalters und ihr Verbältniss zur Scropbuloseff) — melyben 
kimondja, bogy a tuberculosis parasiticus termeszetü fertözö 
betegseg es bogy a görvelyköros gyermekeknek kivalöan nagy 
hajlamuk van a tuberculosisra. 
A fentebbiekböl kitünik tebat, bogy a tuberculosis ker- 
dese, mely mar mondhatni több mint egy ezred eve tartja ko- 
ronkint forrongasban a gondolkozo orvosokat, meg mai nap sem 
erte el a raegfejtes azon pontjat, melynel azt mondhatnok, bogy 
e betegseg kifejlödese es tovabb terjedese felöl mindent tudunk. 
A tuberculosis nem oly egyszerü lefolyassal birö bantalom, 
mint mäs parasiticus termeszetü fertözö betegseg, s igy nem is 
magyaräzbatjuk meg annak minden pbasisat egy elmelet fel- 
*) Babes : a bacillus tuberculosis kimutatäsa a hügyban, a hügy-ivar 
rendszer gümökörjänal. Orvosi betilap 1883. 7-ik szämäban. 
Bahes: Gümököros bacillusok a büvelybeu, a hügycsöbeii, vegbel körüli 
fekelyekben es az ajkak fekelyeiben. Orvosi betilap 1883. 32-ik szamäbaii. 
**) Weichs elhaum-ndik ezen elöadäsa olvashatö : a Wiener med. Wochen- 
schrift 12. es 13. szämaiban, toväbba az Allgemeine Wiener medizinische 
Zeitung 10. szämäban. 
t) Dr. Pävay : A cresotin savas natrium gyögyhatäsa es alkalmazäsi 
mödjäröl Orvosi Hetilap 1880. 40., 41. s ugyanez a Pester medizinisch- 
chirurgische Presse 48., 49., 50. es 52. szämaiban. 
tt) Hauke : Wiener medizinische Blätter 1884. 7., 8., 9 szämaiban. 
