124 
feiihed, at den var sort og uformelig, beretter Arnobius Vi 
vide og, at den ikke var stor, og at den magelig kunde bæres 
i Haanden^^). 
Ogsaa i Egnen af Heliopclis paa Libanons Bjerg skulle 
endog i en senere Tid mange Bætylia eller Ba&tyli ^ ^) have 
været, hvilke Photius nævner paa det Sted , jeg siden nærmere 
skal omtale. Men om de have været i Templer eller ligget 
tinder aaben Himmel, siges ikke, og det sidste synes vel at 
være det rimeligste. 
^ ^) Ridetis teiaporibuspnscis .... Pesslnuntlos silicem proDeum matre coluisse."' 
X^Iagna Mater ex Phrygia Pessinunte Romam accita. Si verum lo« 
quantur historiæ, neque ullas inserunt rerum conscriptionibus falsitates , 
allatura ex Phrygia est r»ihll aliud missnm a Rege^Attalo, nisi lapis qui« 
tlam non magrius , ferri horainis manu sine ulla impressione qai possit. 
coloiis fur- i aique atri, angellis prominentibus i^^æqiialis : et quem 
omncs hodie ipso illo videraus in signo oris loco positum , indolatum et 
r.sprum et simulacro faciem minus expressam simulatione præbentein. 
Arnoh, adv, gentes L, VI. p. 196. L. VII' p. sSg. ed. Lugdun. 1651, 
,^^) Jbid, See forresten om denne Steen Falconets Dissertation sair l^a pierre de la 
mere des Dieux i Mern. dePacad. deslncr. etB- L. T. XXIII. p.2i3.aijig- 
3iende Beskaffenhed var formodentlig den Steen, som blev bevaret i et samme 
Gliddom helliget Tempel paa Bjerget Ida. CUiLdian taler derom de raptu 
ProserpimvhihA. Y, p. 201 og kalder Stenen rtllgiosa siL.r. Den var 
maaskee ogsaa falden fra Himlen: men jeg vecd ikke om der findes noj- 
agligere Efterretninger om den. 
Der har vel været Forskjel mellem Bætyli og Bætylia , i Henseende til Stor- 
reisen , da det sidste Ord er et Dimunutivum af det Ibrste. Alligevel 
slode ogsaa disse sidste i hoj Ære. CybeUs Steen i Pessinus var gauskc 
liden! Men J ^ctlTvMg Artiklen for.in , kan desuden efter det 
græske Sprogs Genius gjerne bet*»gue en cnkell sirdeles beroml Steen . 
uden Htusyn p^ai dens SlorrcUc, 
