172 
Denne ellers ikke sædvanlige Methode synes beqvem naar 
de givne Linier B N og N S vare udtrykte i saa smaae Dele, 
at disse Deles Antal blev saa stort at Liniernes Sum gik uden- 
for Logarithmetabellens Grændser, tlii ved denne Methode und- 
gaaer man at bruge Liniernes Sum. Men gaaer Liniernes Sum 
ikke udenfor Tabellen, er det kortere at bruge den sædvanlige 
Methode saaledes r 
NS+BN:NS — BN = Tang. -|(B + S) : Tang. 4(B — S) 
NS — 6^00,6 igo^ == 1790. 59'. 60'' 
B N = 52 6,81 B N S = 3g . 5 . 20 
N S + B N = 6827,41 B + S = 141 . 54 . 40 
N S — B N = 5773,79 4(B4-S)= 70 . 57 . 20 
Log» 5773^79 = - - - 3,7614609 
Log. Tang. 70^. 57'. 20" = 10,4619349 
M.^233958 
Log. 6827,41 = - - . - 3.-834^559 
altsaa Log. Tang. 4(B — S) = 10,3891399 
og 4(B - S) = 67-. 47'. 43-. 
Det ovrige af Beregningen, for at finde B er ligesom ved 
forrige Methode«. 
§. 2b\ 
^ Det vilde blive vidtloftigt, saaledes at beregne Linien B S 
saa ofte der formedelst Skibets Bevægelse mærkedes nogen For- 
andring i Vinklerne N M S og B N S, og Arbejdet vilde just 
derfor blive unyttigt,, thi medens man arbejdede paa Bereg- 
ningen vilde Skibet forandre sit Sted, og naar Beregningen 
var færdig fik man ikke at vide hvor Skibet da var, men hvor 
det havde været nogen Tid forhen, nemlig paa den Tid \'ink- 
