188 
Popma^) og Gesner^^) yil ikke antage Forum for af være Grund- 
stenen til Opstanderne 5 men for at yære den Deel i Persehu- 
set, hyor Viindruerne og Oliyerne, som ere ndseete til Pres* 
ning, bliye henlagte. Dette kan ikke være saaledes, da der 
til et saadant Brug ikke behoyedes saa sterk og fast Grund 
som til Opstanderne. Rimeligere er det derfor, at Forum er 
for Opstanderne, byilket endog sluttes af de folgende Ord hos 
Cato "gjor der et Hul for begge Tappene. Sæt Opstanderne 
der med Tap i Stenen/' (i bi fora men pedicinis duobus facito. 
Ibi arbores pedicino in lapide statuito.) 
B. Silex, riintesteen, eller Grundsten til Stipites, eHer 
de forreste Stdtter F. Der ere 1 Grundstene, een til hver 
Stolpe* Efterat Cato har talt om Grundanlæget tii arbores hen- 
vender han sig til Stipites, og beskriver deres Fundament "saa- 
ledes og hvor Stolperne skal staae, gjor 5 Fods GrunJ." (nti 
siet stipites ubi stenC. Fundamenta pedum qvinqve facito.) 
Kaar det punctum , som staaer imellem stent og fundamenta 
forandres til comma, saa blh^er Meningen tydelig. Af samme 
Tanker er Meister^ Fremdeles siger Cato "leg derpaa (Grun- 
den nemlig) en jevn' og flad Flintesteen 2^ Fod lang, i\ Fod 
l)reed^ 24- Fod tyk/' (ibi siiicem longum P. IL s. latum P. IJ, 
s,, crassum P, IL s., planum statuito.) 'Meursius mener, å£ 
Flintestenens Tykkelse bor ikke yære meer end i-^- Fod, fordi 
Sceenlaget under Opstanderne er ikke tykkere. Af samme Me^ 
ning er Mtister^ altsaa blev Catoris angivne Maal 2- Fod ior^ 
^) Popma Cap. XL 
^ Gcsner, p. 36. est forum par$ torcularis; qræ coiuJnet 5?fts vel, ole«? 
tlestiuiilas prel(j. 
