supererit, roebore expleto^ eo plumbttm mfandito, siipériorem 
partern arborum digitos sex altam facito siet^ eo eapitulum ro- 
bustum indito.) Her, mener jeg, bor staae et punctum, og 
begyndes paa en nye Mening, som jeg tilforn haver viist. 
Dette Hoved er formodentlig i Fod boj, hvorved disse bageste 
Stolper faae samme Hojde, sora de forreste, (Stipites) nemlig 
10 Fod. Oven over de aflange Huller i Opstanderne gives en 
Fods Plads til en Klammer for at bolde dem fra hinanden* 
(supra foramina arborum pedem qiiæque uti absient unæ £bu- 
locum facito«) I de aflange Huller ere formodentligen ind- 
satte Kiler for at styre Persebommen op og ned» Iblandt de 
Redskaber, som Cato i det 12 Cap. anforer, ere Kiler (cunei.) 
F. Stipites* Stotterne, eller det forreste Par Stolper, ere 
2 Fod tykke, og 10 Fod hoje med Tappene. (stipites crassi 
P. II., alti cum cardinibus P. X.) "Gjor Opstanderne og Stot- 
terne af Eeg eller Gran" (arbores^ stipitesque robustas facito, 
aut pineas). Meister sætter disse Stotter vidt fra hverandre. 
Cato haver ikke talt om hvorvidt de bor staae fra hinanden. 
Rimeligt synes det, at de bor have samme Viide eller Fra- 
stand, som de bageste Stolper, paa det at Persebommen G 
(preium) kan styres desto bedre liige imellem Stotterne F F. 
Beskrivelsen over Tdmmerværket , som Cato siden giver, be- 
kræfter ogsaa denne min Mening, at de bor staae i lige Linie 
med de bageste Stolper. Dersom Plankerne I og Stolperne L 
skal aliene hvile paa de forreste Stolper F og ikke tillige paa 
de bageste E, som Meister aftegner dem, saa bliver Vægten 
ikke lige stærk paa alle 4 Stolper. 
G. Fre/um. Persetræet, eller F^^rsebommen , er 25 Fod 
lang, dens Tunge g iberegnet, som er 2\ Fofl, og ligger imel- 
iem Opstanderne, E E, hvor den har i Tomes Spillerum, (pre- 
