202 
Den beromte franske Matbematiker Vieta har udtænkt en 
anden Maane Cycle^ efter hvilken 3400" Inlianske Aar eller 
1241850 l^age skulde være saa stor som 42053 synodiske Maa-. 
nemaaneder* 
Antager man det tropiske Solaars Storrelse 365 Dage 5 
Timer 48 iNliniiter 4S Seounder, og en synodisk Maanemaaxied 
2g Dage 12 Timer 44 Minuter 3,2 Secund, , og folgeli^eu 
Ivlaaiieaaret 354 Dage 8 Timer 48 Minuter 38,2 Secund., saa- 
ledes som de nyeste astronomiske Beregninger bestemmer j saa 
er der imellem Solaaret og Maaneaaret en vis Forhold, hvil- 
ken udtrykkes yed Forholden af m til n. For Solaaret og 
Maaneaaret reduceret til Secunder, maae man soge det storste 
fælleds Maai (maxima coramunis Mensura) j ved at dividere 
dermed finder man m og n i de mindste mueiige Tal og da 
bliver 
ni X INIaaneaaret = n X Solaaret. 
Ved en temmelig vidtloltig Regning vil man da finde den 
rette og sande astronomiske Periode efter hvilke Sol- og Maa- 
neformorkelscr vilde komme igjen, nemlig at 34,171,567 Sol- 
aar ere netop saa store som 24,913,369 Maaneaan 
Denne sande Periode er saa stor, at man af den ej kan 
gjore nogen practisk Brug og Anvendelse. Imidlertid kan de 
ovenmeldte ufuldkomnere Perioder, saasom den Chaldæiske O'^ 
Metoniske bi uges paa Tiitlsrum, som ere saa korte at den i 
dem skjulte Fejl ej her nogen Indflydelse 5 i Særdeleshed naar 
uian imellemstunder retter dem ved ' virkelige obscrverte Sol- 
og Maaueformdrkelser , og derfra paa n-jt begynder Perioden; 
de kan da tjene til at bestemme i det mindste Dagen, naar 
man kan furvente Sol- eller Maanefuiuiorkelser ^ hvis nccrmere 
