2 13 
Træk af en Skorsteen , og i Kar, hvis Aabning kvm stod i 
Forbindelse med den atmosphæriske Luft, har man fundet, at 
Tangrogen synker mod Jordens Cverflade, fornemmelig naar 
den bliver kold, og at den gjor mindre Indtryk paa Lugte Or- 
ganet og paa Aandedrættet, naar Mennesket udsætter sig for 
den i Træk end i modsat Tilfælde. Af fem Mennesker, som 
opholdt sig i -Targrogen af Blære Tangen og den Saugtakkede 
Tang i en Timo, der hvor intet Træk havde Sted, folte tven- 
de stærk Smerte i Ojnene, Qvalme, og fristedes ofte til at 
hoste. Lugten trak saa stærk ind i Klæderne , at den flere 
Dage derefter kunde bemæikes i dem. Ved at brænde Tang 
linder aaben Plimmei , iagttog man ogsaa , at Tangrogen kun- 
de lugtes der, hvor den ikke længere saaes. Afstanden i hvil- 
ken dette skeer fra Brændestedet, staaer i Porhold til Luftens 
Temperatur, dens Tæthed, Vindens Styrke og Mængden af 
Tangen, som forbrændes paa eengang. Tangrogen holder sig 
ved en lavere Temperatur af Luften mere condenseret og for- 
svinder ej som Rog saa liastig, som naar Luften har en hojere 
Temperatur. Tangrogen stiger hojere, naar Barometeret staaer 
hojt end naar Qvægsolvet synker i det. Den torre Luft tager 
ogsaa Tangrogen hastigere til sig end den vaade. Saavel Hy- 
grometeret som Barometeret kan derfor vise, om Tangrogen 
vil holde sig hojere eller lavere, og kortere eller længere Tid 
i Atmosphærcn* Det lader sig Cgsaa^ heraf forklare, hvorfor 
Tangrogtn i taaget Vejr, naar det vil regne, holder sig saa 
hrnge ved Jorden. At Tangrogen fortyndes af Vinden og dri- 
ves længere bort i Blæst end i stille V t jr, er en Erfaring, som 
fortjener ligesaalidet at anfores, som den at Tangrogen maa 
staae i Forhold til den Masse af Tang, der brændes, da en- 
hver let vil fole Rigtigheden heraf. Bræadcstedet, hvorpaa de 
