s? 
Underkjæben .er lidt kortere og smaieré eirit Q^tjæbem- 
mg skyder med sin underste Side ekraa op mod den. 1 Overkiæbn^ 
har den mangfoldige Barder eller Horn- Plader, som ere sone,, 
og dannede, sora paa den rerte Barde . Hval {BoÅæna Elysticetus\. 
nemlig: til hver Side sidde disse hornagtige Plader langs efter 
hinanden, ligesom Tænderne i et Andcncb., temmelig Tæt ved 
hinanden, saa at Fladerne vende for og bag, men Kanterne ind 
og ud; den Kant, som vender udj er indkrummet for at passe 
efter Underkjolen, men indvendte Kant mod Mundens Midte staaer 
ret op 'og ned , og er besat med mange nedhængende Haar, som 
Hestehaar ; Ved saadan Figur blive da Barderne i Roden bredest, 
roen ned ad smalere til en spids Ende *); oven til sid.de de fore- 
nede i en hvid Rod, der næsten ligner Hornet paa en .hvid He- 
stehov, og udgjør de egentlige Gummer. Denne Hvals Barder 
ere dog saa re ubetydelige., da de længste ere kun § Alen lange 
eller lidt mere, hvilke sidde i Midten, men de andre for og 
bag blive mindre og mindre. Disse Barder maae paa denne og 
undre Hvale af samme Slægt ansees for Tænder **), thi andre 
Tænder have de ikke., jog med dem, som et Gjerde indsltute de 
de smaa Soedjr, der tjene dem til Fode, hvilke de med Van- 
*) Figuren af en saadan Barde kan sees hos Egede i hans Gvotdandsks Natu- 
rel. Historie paa Kobbertavkn ved p. 37. 
**) Det sees da, at være megst uegentlig talt, naar de, isser ituskaarne, 
kaldes Fis'kebeen, som dog saa tim indelig skeer. Ejheller indseer 
jeg, hvad der har givet. Anledning til, i den danske Ordbog at 
forklare Navnet HvMbardt ved Shjccgtraade , da de hverken sidde 
under Hagen eller engang i Underkjæhen? men i Overkjæben ; og 
mig synes de bedre forklaredes ved Mundens Hornklinger. 
i h 
