30 
hold og det huuslige Selskabs Orden og Opretholdelse skal bestem- 
mes, da disse nærme sig saa tæt til hinanden, at Adskillelsespunk- 
tet ietreiig undgaaer Forskerens Opmærksomhed. Her fordres di 
den redeligste Grandskning fra Retslærerens, og den varsomste For 
sigtighed i Anvendelsen fra Praktikerens Side, paa det at Maalet ikke 
skal forfeiles , og Harmonien imellem det offentlige og private Liv 
til Skade for begge forstyrres. Derfore er det og, at i disse 
Punkter Theorien endnu synes at være meest uvis og vaklende, 
ligesom og Praxis i disse Forhold er saa forskiellig og afvigende, 
al det vil indsees, at den ikke hviler paa en sikker og videnska- 
belig Lærebygnings Grundvold* 
Der frembyde sig mange Exempler af deslige entiske Steder 
i Retslæren 3 af hvilke jeg ikkun i Forbigaaende vil nævne Forhol- 
det imellem Ægtefolk, med Hensyn til Ægteskabets Slutning eller 
Oplosning, og Ægtefællens giensidige Rettigheder ; Forholdet imel- 
lem Forældre og Born , imellem Huusbonden og hans Tyender, 
Foruden disse er der i Særdeleshed eet Punkt, over kviiket det 
endnu ikke synes at være tilfulde afgiort, hvorvidt Statens Rettig- 
hed gaaer, og hvor den bor give Plads for Borgerens og Fade- 
rens naturlige Myndighed. Denne Punkt er Bornenes Opdragelse 
og Dannelse fra den spæde Alder, indtil de faae fyldt deres Myn- 
dighedsaar, on indtræde som Medlemmer i Borgersamfundet, 
Det er vel almindcligen erkiendt og antaget, at Staten har 
R:t til at virke paa Opdragelsen, og denne iler er in praxi hæv- 
det ved de mange, skiont i Grundsætninger og Forskrivter meget 
forskiellige Anordninger, som desangaaendc i alle Stater ere givne. 
