*.5.5 
rettede Starer? Have Japan og China vel enten Indvortes Urolig- 
heder eller ud vores Krige deres Velstand og Vindskibelighed at 
takke?. Vilde Holland være 'bleven mindre rigt og mægtigt, hvis 
det mere 'havde vogtet sig for ar tåge Deel i de store Staters 
Tvistigheder og med mere Beskedenhed indskrænket sig til ind- 
vortes Anliggender, elier > isreden for frivillig eller tvungen at 
fdie sig efter sine Stormænds herskesyge Planer, heller havde sogt 
at mægle Fred? Avler ei ogsaa Freden Kappelyst? Maae saa Man* 
ges Begiærlighed efter det Samme ei opmuntre til Anstrengelse? 
og maa ei den Tomme selv, som en vel haandhævet Retsorden 
lægger paa Lidenskaber og Egennytte , holde Mennesker i en ide- 
lig Bevægelse? Kiærlighed til saadan Orden selv udelukker ei Om- 
sorg for Enhvers egen Individualitet: at udfinde Midler til at for- 
ene tlenne med den for det almindeligste Bedste er en Opgave 3 
som ingen uden yderste Flid og Opmærksomhed kan, men under 
en fredelig Forfatning dog nodvendig maa see til at Jose. Jo 
storre Sikkerhed for Liv ©g Eiendpm der gives i besynderlige 
Stater ei alene mod Vold og Undertrykkelse, men tillige mod List 
og Rænker: jo mere almindelig Velstand, som i de forhen fore- 
nede Nederlande, og i det mindre rige, men ikke mindre lykke- 
iige Sveits; desto mere Sædelighed: eller omvendt, hvor Folkets 
Sæder ere lidet fordærvede, der hersker tillige Sikkerhed og Vel« 
stand* Hvad der blandt disse tvende Stykker bor ansees for Aar- 
sag eller Virkning er vanskeligt at sige, fordi begge som udvor- 
tes og indvortes A ar sager vexelviis bestemme hverandre: imidler- 
tid ere de udvortes overhoveder de mægtigste, og folgelig k^n 
Sædelighed med Rette betragtes som hine verdslige Fordeles Grund- 
vold. Hvad der saaledes gielder om besynderlige Personer og Fa- 
U s 
